Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

SADRŽAJ 

1. UVOD ...	. 2
1.1. Svrha i opseg Plana gospodarenja otpadom ...	.. 2
1.2. Zakonodavni okvir ...	.. 6
1.2.1.  Odredbe  i  obveze  preuzete  iz  Plana  gospodarenja  otpadom  Dubrovačko-
nertvanske županije ...	.. 9
1.3. Osnovni podaci o Općini Lastovo ...	.. 10
1.3.1 Položaj ...	... 10
1.3.2.   Reljef i klimatska obilježja ...	. 12
1.3.3. Zaštićene prirodne i kulturne vrijednosti vrijednosti ...	.. 13
1.3.4.  Promet...	. 14
1.3.5.   Naselja i stanovništvo ...	. 15
1.3.6. Gospodarske djelatnosti ...	.. 19
2. POSTOJEĆE STANJE GOSPODARENJA KOMUNALNIM OTPADOM ...	.. 21
2.1. Podaci o komunalnom otpadu...	. 21
2.1.1. Način prikupljanja i odvoza komunalnog otpada ...	. 21
2.1.2. Gospodarenje komunalnim otpadom ...	.. 22
2.1.3. Procjene količina komunalnog otpada do kraja 2015.god ...	... 24
2.2. Popis otpadom onečišćenog okoliša i neuređenih odlagališta ...	... 25
Službeno odlagalište Općine Lastovo "Sozanj ...	.. 25
3. PLAN GOSPODARENJA OTPADOM OPĆINE LASTOVO ...	. 29
3.1. Mjere odvojenog sakupljanja otpada...	.. 29
3.1.1. Mjere odvojenog sakupljanja komunalnog otpada i posebnih vrsta otpada ...	.. 29
3.1.2. Odlaganje komunalnog otpada ...	. 40
3.2. Mjere sanacije i zatvaranja odlagališta komunalnog otpada „Sozanj“ ...	.. 41
3.3.  Redoslijed  aktivnosti  sanacije  neuređenih	(divljih)  odlagališta  i  otpadom
onečišćenog okoliša ...	... 44
3.4. Izvori i visina potrebnih sredstava za provođenje sanacije ...	. 44
3.5. Edukacija ...	.. 46
4. ZAKLJUČAK ...	.. 47
5. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE ...	.. 48

DVOKUT ECRO d.o.o.	1

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Na  temelju  članka  11.  stavka  2.  Zakona  o  otpadu 	(«Narodne  novine»  broj 
178/04, 153/05, 111/06, 110/07 i 60/08) i članka ____ Statuta Općine Lastovo 
(«Službeni  glasnik _____________»)  Općinsko  vijeće  Općine  Lastovo  na  __ 
sjednici održanoj ____________. godine donijelo je 

PLANA GOSPODARENJA OTPADOM NA PODRUČJU 
OPĆINE LASTOVO 
za razdoblje od 2010. do 2015. godine 

1. UVOD 
Neodgovarajuće  gospodarenje  otpadom  trenutno  je  najveći  problem  zaštite  okoliša  u Republici Hrvatskoj. Količina otpada raste, infrastruktura koja bi taj otpad trebala zbrinuti nije dostatna, a sam sustav gospodarenja otpadom ne funkcionira u potpunosti. Takav nepotpuni sustav gospodarenja otpadom negativno se odražava na okoliš, vodu, zrak, more i tlo, te na klimu, ljudsko zdravlje i drugi živi svijet. 
Aktualno stanje «gospodarenja» otpadom na području Dubrovačko-nertvanske županije pa tako i na području Općine Lastovo predstavlja problem koji je potrebno prioritetno riješiti. Problem je vidljiv u tome što se dugi niz godina odlagalo na neodgovarajući sanitarni način uz izrazito nizak stupanj recikliranja kao i obrade/prerade otpada. 

1.1. Svrha i opseg Plana gospodarenja otpadom 
Zakonom o otpadu  («Narodne novine»  broj  178/04,  153/05,  111/06,  110/07  i  60/08) propisane su obveze donošenja planskih dokumenata u vidu Plana gospodarenja otpadom države, županije, a nakon toga i Plana gospodarenja otpadom grada/općine. 
Plan gospodarenja otpadom na području Općine Lastovo (u daljnjem tekstu Plan) donosi se za  8-godišnje  razdoblje  te  ga  Načelnik  općine  dostavlja  Općinskom  vijeću  na  usvajanje. Ujedno  je  županijskim  Planom  gospodarenja  otpadom  propisana  provedba  procedure usvajanja od strane Županije, odnosno Upravnog odjela za prostorno uređenje, gradnju i zaštitu okoliša, Pododsjeka za zaštitu okoliša. 
Izvršavanje Plana provjerava se jedanput godišnje, i to tako da je općinski načelnik dužan do 
30.  travnja  tekuće  godine  dostaviti  Općinskom  vijeću   Izvješće  o  provedbi  plana  na 
usvajanje. Ujedno nadzor nad provedbom Plana kao i provjeru usvojenog Izvješća provodi 

DVOKUT ECRO d.o.o.	2

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
nadležni  Upravni  odjel  Županije  koji  usvojeno  Izvješće  prosljeđuje  u  Ministarstvo  zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva i Agenciju za zaštitu okoliša. 
Izmjene  i  dopune  Plana  mogu  se  donijeti  samo  za  četverogodišnje  razdoblje  temeljem analize učinkovitosti mjera vidljivih iz Izvješća. 

Plan  je  detaljnije  usmjeren  na  razradu  i  propisivanje  mjera  gospodarenja  komunalnim otpadom, ali s obzirom da je razlika između pojedinih vrsta otpada i komunalnog otpada mala, ovaj Plan će razmatrati i posebne kategorija otpada kao što su: ambalažni otpad, otpad/mulj sa pročistača otpadnih voda, građevinski otpad, animalni otpad i dr. 

Svaka Općina treba odrediti svoje ciljeve te donesti mjere za provođenje kako bi se što prije postiglo  povećanje postotka  (%)  reciklaže,  obrade i  oporabe otpada  odnosno  smanjenje količina  otpada  za  konačno  odlaganje.  Planom  je  potrebno  propisati  poticanje  mjere izbjegavanja  stvaranja otpada,  mjere  razvrstavanja  i  odvajanja  otpada u  domaćinstvima, mjere uspostave zelenih otoka i reciklažnih dvorišta, mjere obrade otpada prije njegovog odlaganja, mjere sanacije postojećih lokacija onečišćenih otpadom i dr. 

Potrebno je naglasiti da se troškovi gospodarenja otpadom obračunavaju prema kriteriju 
količine i svojstva otpada, uz primjenu načela  „onečišćivač plaća“. Za komunalni 
otpad mogu se primijeniti i drugi obračunski kriteriji u skladu s propisom kojim se uređuje 
komunalno gospodarstvo, ali treba procijeniti koliko su stimulativni unutar sustava u kojem 
nastojimo poticati smanjenje nastanka otpada kao njegovu primarnu reciklažu. 
Potrebno je naglasiti funkcioniranje planiranog sustava gospodarenja otpadom na području 
Dubrovačko-nertvanske županije unutar kojeg će postojati samo jedan Županijski centar 
za gospodarenje otpadom, u kojem će se zbrinjavati otpad preuzet od stanovništva, a 
njegovo će se zbrinjavanje naplaćivati temeljem zapreminske količine (m3), odnosno težinske 
količine (kg),. S obzirom na navedenu situaciju zadatak je svake Općine da potakne primarnu 
reciklažu, selekciju i gospodarenje posebnim vrstama otpada tako da do Županijskog centra 
za gospodarenja otpadom (ŽCGO) dođe što manja količina otpada na obradu i odlaganje. 

Osnovni principi gospodarenja otpadom svode se na: 
   Izbjegavanje  i  smanjivanje  nastajanja  otpada  te  smanjivanje  njegovih  opasnih 
	svojstava. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	3

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

   Ako  se  nastajanje  otpada  ne  može  izbjeći  niti  smanjiti,  otpad  se  mora  ponovno 
	koristiti - reciklirati i/ili oporabiti. 
   Otpad koji se više ne može racionalno iskoristiti trajno se odlaže na prihvatljiv način 
	za okoliš. 
Strategijom gospodarenja otpadom Republike Hrvatske, utvrđeni su KVANTITATIVNI CILJEVI koji određuju dinamiku ostvarivanja strateških ciljeva za područje cijele Republike Hrvatske, a prikazani su tablicama 1. i 2. 

Tablica 1.: 	Kvantitativni ciljevi za količine otpada 
Udio (%) / godina 
Ciljevi 
2005.	2010.	2015.	2020.	2025.

Stanovništvo obuhvaćeno organiziranim skupljanjem komunalnog otpada

80	85	90	95	99

Količina odvojeno skupljenog i recikliranoga komunalnog otpada

6	8	12	18	25 

Količina obrađenoga komunalnog otpada	2	10	20	25	30

Količina odloženoga komunalnog otpada	95	80	68	58	45

Količina odloženoga biorazgradivog komunalnog otpada od količine proizvedene 1995.

95	85	75	55	35 

Tablica 2.: 	Ciljane kvote oporabe i recikliranja za neke tokove otpada 

Kvota (% težine)
Otpad	Rok
oporaba	recikliranje
2010.	50 - 60	25 - 45
Ambalažni otpad
2015.	65	55 - 60
2015.	85	80
Otpadna vozila
2025.	95	85
e-otpad 4 kg/stan/god	2015.	70 - 80	50 -80
2010	70 - 80	60 - 70
Otpadne gume vozila
2015	90	70
Otpadna ulja	2010	90	-

Predloženi  koncept  gospodarenja  otpadom   IVO	(IZBJEGAVANJE	-  VREDNOVANJE	-
ODLAGANJE),  primjenjiv  je  za  sve  tokove  otpada.  Bitni  sudionici  u  cjelokupnom  sustavu

DVOKUT ECRO d.o.o.	4

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
gospodarenja otpadom su gradovi/općine kao i pripadajuće gospodarstvo i stanovništvo, te su njihove najvažnije zadaće: 

Jedinice lokalne samouprave (općine i gradovi) 

   donijeti   Plan   gospodarenja   otpadom   Općine,   usklađen   s   državnim   i 
	županijskim Planom gospodarenja otpadom 
   prostornim planom utvrditi lokacije građevina i postrojenja za gospodarenje 
	otpadom 
   organizirati sakupljanje i sigurno odlaganje (komunalnog) otpada u skladu sa 
	standardima i Planom gospodarenja otpadom općine/grada 
   sustavno educirati i informirati lokalne upravne strukture i stanovništvo 
   omogućiti  odvojeno  sakupljanje  sekundarnih  sirovina  i  bio-otpada,  te 
	organizirati prijevoz do Županijskog centara za gospodarenje otpadom 
   dostavljati podatke u skladu s propisima 
   stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda. 

Proizvođači otpada -kućanstva 

   odlagati otpad na odgovarajući način 
   odlagati  otpad  namijenjen  oporabi 	(papir,  staklo,  PET-ambalaža,  limenke, 
staro  željezo,  biootpad  i  dr.)  ili  posebnoj  obradi 	(baterije,  ulja,  bio-otpad, 
lijekovi  i  dr.)  u  odgovarajuće  spremnike/reciklažna  dvorišta  ili  na  druga odgovarajuća mjesta i način (npr. kompostiranje) 
   kupovati proizvode koji sadrže reciklirane materijale te kupovati proizvode i 
	koristiti usluge koje stvaraju manje otpada  (pridržavati se osnovnih načela 
	održivog razvoja) 
   biti  aktivnim  sudionikom  programa  i  aktivnosti  na  unapređivanju  sustava 
	gospodarenja otpadom. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	5

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Drugi proizvođači otpada i proizvoda 

   izrađivati planove gospodarenja otpadom 
   prijavljivati sve vrste i količine proizvedenog otpada 
   omogućiti  (i platiti) odvojeno skupljanje, prijevoz i oporabu i/ili zbrinjavanje 
	(obradu i/ili odlaganje) otpada kojeg stvaraju 
   izbjegavati stvaranje otpada i smanjivati otpad na mjestu nastanka 

1.2. Zakonodavni okvir 
Temelji politike gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj sadržani su u Zakonu o otpadu 
(„Narodne novine“, broj 178/04,  135/05,  111/06,  110/07 i  60/08), Strategiji gospodarenja 
otpadom  („Narodne  novine“,  broj 130/05)  i  Planu  gospodarenja  otpadom  u  Republici 
Hrvatskoj za razdoblje 2007 - 2015. godine („Narodne novine“, broj 85/07). Navedeni propisi usklađeni su sa europskim direktivama te su dobar temelj prioritetnog rješavanja problema gospodarenja otpadom. Sljedećim popisom evidentirani su zakoni i pravilnici koji reguliraju sustav  gospodarenja  na  području  Republike  Hrvatske  s  ciljem  što  većeg  izbjegavanja nastajanja otpada kao i sa ciljem što veće reciklaže, obrade i oporabe otpada. 

Pregled propisa koji uređuju gospodarenje otpadom u Republici Hrvatskoj 

  Strategija gospodarenja otpadom Republike Hrvatske („Narodne novine“, broj 130/05) 
  Plan gospodarenja otpadom  u Republici Hrvatskoj za razdoblje  2007.  -  2015. godine, 
	(„Narodne novine“, broj 85/07), 
  Zakon  o  otpadu,  („Narodne  novine“,  broj  151/03,  178/04,  153/05,  111/06,  110/07  i 
	60/08), 
  Zakon o potvrđivanju Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog 
	otpada i njegovu odlaganju („Narodne novine“, broj 03/94- Međunarodne novine) 
  Uredba o kategorijama, vrstama i klasifikaciji otpada s katalogom otpada i listom opasnog 
	otpada („Narodne novine“, broj 50/05) 
  Uredba  o  nadzoru  prekograničnog  prometa  otpadom	(„Narodne  novine“,  broj	69/06,
17/07)
  Uredba o uvjetima za postupanje s opasnim otpadom („Narodne novine“, broj 32/98) 
  Uredba  o  jediničnim  naknadama,  korektivnim  koeficijentima  i  pobližim  kriterijima  i 
	mjerilima za utvrđivanje naknada na opterećivanje okoliša otpadom  („Narodne novine“, 
	broj 71/04) 
  Pravilnik o gospodarenju otpadom („Narodne novine“, broj 23/07,111/07) 
  Pravilnik  o  načinima  i  uvjetima  odlaganja  otpada,  kategorijama  i  uvjetima  rada  za 
	odlagališta otpada („Narodne novine“, broj 117/07) 
  Pravilnik o vrstama otpada( „Narodne novine“, broj 27/96) 

DVOKUT ECRO d.o.o.	6

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

	Pravilnik o uvjetima za postupanje s otpadom („Narodne novine“, broj 123/97 i 112/01)
	Pravilnik o načinima i uvjetima termičke obrade otpada („Narodne novine“, broj 45/07)
	Pravilnik o ambalaži i ambalažnom otpadu („Narodne novine“, broj 97/05, 115/05, 81/08,
31/09, 38/10)
	Pravilnik  o  gospodarenju  otpadnim  gumama	(„Narodne  novine“,  broj	40/06,	31/09,
156/09)
	Pravilnik o gospodarenju otpadnim uljima („Narodne novine“, broj 124/06, 121/08, 31/09,
156/09)
	Pravilnik o gospodarenju otpadnim baterijama i akumulatorima,  („Narodne novine“, broj
133/06, 31/09, 156/09)
	Pravilnik  o  gospodarenju  otpadnim  vozilima	(„Narodne  novine“,  broj	136/06,	31/09,
156/09)
	Pravilnik  o  gospodarenju  otpadnim  električkim  i  elektroničkim  uređajima  i  opremom,
(„Narodne novine“, broj 74/07, 133/08, 31/09, 156/09)
	Pravilnik o gospodarenju medicinskim otpadom („Narodne novine“, broj 72/07)
	Pravilnik  o  načinu  i  postupcima  gospodarenja  otpadom  koji  sadrži  azbest,	(„Narodne
novine“, broj 42/07)
	Naputak o postupanju s otpadom s otpadom koji sadrži azbest (89/08)
	Pravilnik o gospodarenju građevnim otpadom („Narodne novine“, broj 38/08)
	Pravilnik o gospodarenju muljem iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda kada se mulj
koristi u poljoprivredi („Narodne novine“, broj 38/08),
 	Pravilnik o obliku, sadržaju i načinu vođenja očevidnika obveznika plaćanja naknade na 
	opterećivanje okoliša otpadom („Narodne novine“, broj 120/04) 
 	Pravilnik o očevidniku pravnih i fizičkih osoba koje se bave djelatnošću posredovanja u 
	organiziranju  oporabe  i/ili  zbrinjavanja  otpada  i  pravnih  i  fizičkih  osoba  koje  se  bave 
	djelatnošću izvoza neopasnog otpada („Narodne novine“, broj 51/06) 
 Pravilnik o mjerilima, postupku i načinu određivanja iznosa naknade vlasnicima nekretnina 
	i jedinicama lokalne samouprave („Narodne novine“, broj 59/06) 
	Pravilnik o načinu i rokovima obračunavanja i plaćanja naknada na opterećivanja okoliša
otpadom, („Narodne novine“, broj 95/04)
	Odluka o uvjetima označavanja ambalaže, („Narodne novine“, broj 155/05, 24/06)
	Ispravak odluke o uvjetima označavanja ambalaže (28/06)
 	Odluka o dopuštenoj količini otpadnih guma koja se može koristiti u energetske svrhe 
	Republika Hrvatske u 2006. („Narodne novine“, broj 64/06) 
 	Odluka o dopuštenoj količini otpadnih guma koja se može koristiti u energetske svrhe 
	Republike Hrvatske u 2007godini. („Narodne novine“, broj 36/07) 
Postoji niz dodatnih propisa  (zakona, pravilnika, uredbi) koji također reguliraju i utječu na gospodarenje otpadom: 

  Zakon  o  komunalnom  gospodarstvu	(„Narodne  novine“,  broj	26/03,	82/04,	116/04,
178/04, 38/09, 79/09)
  Zakon o zaštiti okoliša („Narodne novine“, broj 110/07), 
  Uredba o procjeni utjecaja zahvata na okoliš („Narodne novine“, broj 64/08, 67/09) 
  Zakon  o  Fondu  za  zaštitu  okoliša  i  energetsku  učinkovitost 	(„Narodne  novine“,  broj 
107/03) sa pripadajućim mu pravilnicima 
  Pravilnik o registru onečišćavanja okoliša („Narodne novine“, broj 26/03, 82/04, 178/04 i 
	35/08) 

DVOKUT ECRO d.o.o.	7

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Direktive Europske unije 
Temelji  politike  gospodarenja  otpadom  u  EU  sadržani  su  u  Rezoluciji  Vijeća  Europe  o strategiji gospodarenja otpadom (97/C76/01) koja se temelji na Okvirnoj direktivi o otpadu (75/442/EEC) i ostalim propisima o gospodarenju otpadom u EU. 

Okvirne direktive 
Direktiva o otpadu

Direktive o određenim
vrstama otpada
Direktiva o odlaganju otpadnih ulja (75/439/EEC)

Direktiva o baterijama i
akumulatorima
(91/157/EEC)

Direktiva o ambalaži i
ambalažnom otpadu
(94/62/EC)

Direktiva o otpadnim vozilima
(2000/53/EC)

Direktiva o električkom i
elektroničkom otpadu
(2000/96/EC)

(75/442/EEC)

Direktiva o opasnom otpadu
(91/689/EEC)

EU PROPISI

Gospodarenje
otpadom

Direktiva o prijevozu ,
izvozu i uvozu otpada
Uredba br. 259/93 (Regulation 259/93) o nadzoru i kontroli
pošiljaka otpada koje se
otpremaju unutar Europske
zajednice, ulaze u nju, ili iz nje 
izlaze

Direktive o oporaba i
odlaganju otpada
Direktiva o odlaganju otpada (99/31/EC)
Direktiva o spaljivanju otpada (2000/76/EC)

Direktiva o spaljivanju opasnog otpada (94/67/EC)

Direktiva   o integriranom 
sprječavanju i nadzoru 
onečišćenja (96/61/EC) 

Rezolucija  Vijeća  EU  kao  i  Okvirna  direktiva  o  otpadu  predstavljaju  jedan  od  temelja Kohezijske politike EU razvoja i zaposlenosti. Navedenom politikom nastoji se maksimalno povećati  ekonomska  dobit  kao  i  smanjiti  stupanj  zagađenja  okoliša  na  samom  izvoru njegovog nastanka. 
Implementirajući  načela  u  sektor  gospodarenja  otpadom  dolazimo  do  prioritetnih  akcija: prevencija, sortiranje, reciklaža i biološka razgradnja otpada koji su jeftiniji sustavi a osiguravaju višu zaposlenost za razliku od spaljivanja i samog odlaganja otpada. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	8

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

1.2.1.  Odredbe  i  obveze  preuzete  iz   Plana  gospodarenja  otpadom 
	Dubrovačko-nertvanske županije 

Sadržaj  i  način  izrade  općinskog  plana  gospodarenja  otpadom  temelji  se  na  Planu gospodarenja  otpadom  Republike  Hrvatske  kao  i  Dubrovačko-nertvanskeke  županije,  a sastavni dijelovi Plana su: 

1	Polazišta izrade dokumenta
2	Opis postojećeg stanja i
3	Planirani sustav gospodarenja otpadom

Temeljem  zakonske  regulative  kao  i  odredbi  Plana  gospodarenja  otpadom  u  Republici 
Hrvatskoj za razdoblje  2007.  -  2015. i Županije potrebno je prioritetno, do kraja  2008. 
godine donijeti Plan gospodarenja otpadom općine. Planom se detaljno određuju i 
propisuju: 

1.	Mjere,   aktivnosti   i   rokovi   uspostave   kao   i   provođenja   cjelovitog   sustava
gospodarenja otpadom na području općine/grada.
a.  Odrediti  lokacije  i  načine  skupljanja,  predobrade  ili  obrade  pojedinih  vrsta 
	otpada,  glede  iskorištavanja  vrijednih  svojstava  otpada.  Planirati  i  odrediti 
	lokacije  zelenih  otoka,  reciklažnog  dvorišta,  lokacije  za  prihvat  građevinskog 
	otpada,... 
b.  Promijeniti  način  naplate  zbrinjavanja  otpada,  odnosno  primijeniti  drugi 
	obračunski kriterij uz primjenu načela «onečišćivač plaća». U novi tarifni sustav, 
	u cijenu odnosno troškove gospodarenja otpadom ugraditi troškove sakupljanja, 
	obrade, odlaganja otpada kao i troškove sanacije onečišćenih područja i dr. 
2. 	Uključiti se u centralni sustav gospodarenja otpadom Županije (Županijski centar za 
gospodarenje otpadom). 
3.	Evidentirati  lokacije  onečišćenih  područja  te  propisati  mjere  sanacije  i  rokove
provedbe.
- temeljem Pravilnika
- okvirni rok za sanacije odlagališta je 2011 god.

DVOKUT ECRO d.o.o.	9

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

- Prioritetno je saniranje i zatvaranje svih odlagališta koja ne udovoljavaju zakonske uvjete, temeljem Odredbi za provođenje Prostornog plana Dubrovačko-nertvanske županije, 
- Jedinica lokalne samouprave treba donijeti Odluku o mjerilima, postupku i načinu utvrđivanja  naknade  vlasnicima  o  umanjenoj  vrijednost  nekretnina.  Temeljem odluke, upravno tijelo jedinice lokalne samouprave izdaje rješenja za sve nekretnine koje su na udaljenosti od 500 m od građevina za zbrinjavanje otpada. 
-  Građevine  zbrinjavanja  otpada  su:  Centri  gospodarenja  otpadom,  odlagališta otpada (inertnog, neopasnog i opasnog) i spalionice otpada. 

1.3. Osnovni podaci o Općini Lastovo 

1.3.1 Položaj 

Lastovo pripada skupini južno  - dalmatinskih otoka, a otočnu skupinu sačinjavaju najveći matični otok Lastovo, te niz otoka, otočića i hridi. Razvedenost obale je velika, pa ukupna dužina obala otoka, otočića i grebena iznosi preko sto kilometara. 
Općina Lastovo se nalazi u sastavu Dubrovačko-neretvanske županije, a njezin položaj dan je na slici 3.3. Ima potencijalno dobar i važan strateški i geoprometni položaj, jer je u središtu pomorskih putova iz Mediterana prema Južnoj i Srednjoj Dalmaciji. S druge strane u odnosu na Dubrovnik kao županijsko središte položaj Lastova je marginalan. Objektivno Lastovo u domeni središnjih funkcija, gospodarski i prometno gravitira splitskom bazenu, tj. prostoru Splitsko - dalmatinske županije. Otok Lastovo i njegov arhipelag su, uglavnom, od stvaranja prvih  hrvatskih  zajednica  imali  status  autonomne općine,  bez  obzira kojoj  široj političkoj asocijaciji pripadali. Izolirana lokacija je potencirala taj status, a sve zajedno je uzrokom posebnosti i specifičnim karakteristikama Lastova i Lastovaca. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	10

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Slika 1: Položaj općine Lastovo u Dubrovačko-neretvanskoj županiji 

Izvor: PPŽ Dubrovačko-neretvanske 

Kopnena površina općine Lastovo iznosi 53 km2. Opći oblik granice općine Lastovo sličan je izduženom  paralelogramu,  s  dužom  južnom  i  sjevernom  granicom  i  kraćom  istočnom  i zapadnom granicom: 

   na jugu je općinska granica ujedno i državna 
   na  zapadu  općinska  granica  je  županijska  granica	(sa  Splitsko-dalmatinskom
županijom)
   na sjeveru graniči sa općinama Vela Luka, Blato, Smokvica i gradom Korčula    na zapadu graniči s općinom Mljet 
Otočnu skupinu sačinjavaju glavni i najveći matični otok Lastovo, površine 47 km2 (dužine 11,5 i širine 6,5 km), te niz otoka, otočića i hridi. Zapadno se nalazi nekoliko većih otoka i to najbliži Prežba  (najviša točka  135 m nad morem), preko uskog morskog prolaza povezan mostom s Lastovom, zatim Mrčara, Kopište, 23 km udaljeni Sušac (243 m nad morem), te niz manjih otočića  (Makarac, Vlaćnik, Bratin otok, Potkopište), Istočno od Lastova  (od  1 do 7 km) nalazi se otočna skupina Donji Školji sastavljena od nekoliko većih i manjih  otočića (Petrovac, Kručica, Lukovci, Stomorina, Ćesvinica, Mladine, Mali i Veli Arženjak, Tajan), te udaljenija  skupina  Vrhovnjaci  (11  do  17  km)  do  koju  čine  sasvim  mali  otočići  i  grebeni (Sestrice, Smokvica, Srednji i Gornji Vlasnik, Glavat). 
U općini Lastovo nalazi se 7 naselja, pet na otoku Lastovu te po jedno na otočićima Sušac i 
Glavat (svjetionici). Najveće naselje je naselje Lastovo. Drugo po veličini je naselje Ubli, a 
ostala mala naselja su smještena na pojedinim atraktivnim lokacijama - Pasadur, Zaklopatica 

DVOKUT ECRO d.o.o.	11

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
i Skrivena luka. Dva naselja Sušac i Glavat koji se nalaze na otočićima  - svjetionicima su trenutno  nenaseljena.  Lastovo  pripada  slabije  naseljenim  područjima  Hrvatske.  Proces depopulacije,   deagrarazacije   i   izumiranja   stanovništva   kontinuirano   je   prisutan,   a stanovništvo ima obilježja duboke starosti. 

1.3.2.   Reljef i klimatska obilježja 
Lastovo  pripada  skupini  južno-dalmatinskih  otoka,  a  otočnu  skupinu  sačinjavaju  najveći matični otok Lastovo, površine  47 km2, te niz otoka, otočića i hridi. Razvedenost obale je velika, a ukupna dužina obala otoka, otočića i grebena iznosi oko 116 km. Najviša uzvišenja su Veli Hum (417 m) i Mali Hum u središnjem dijelu otoka Lastova. 
Lastovsko otočje izgrađeno je od jurskih i krednih naslaga koje tvore dolomiti, dolomitizirani vapnenci, vapnenci s ulošcima dolomita, vapnenci s proslojcima lapora i čisti vapnenci. Reljef u dolomitima i dolomitiziranim vapnencima ističe se u blagim formama. U čistim vapnencima prevladavaju strmi vapnenački grebeni i uzvišenja te strme, kamenite i nepristupačne obale sjevernog i južnog dijela otoka. 
Vapnenačko-dolomitski sastav Lastova ima za posljedicu poroznost terena tako da na otoku 
nema površinskih tokova ni izvora. Atmosferska voda ponire u dubinu te se zbog antiklinalne 
građe otoka većinom pojavljuje u obliku podmorskih izvora i vrulja. Dio vode koja ponire 
zadržava  se  kao  podzemna  voda  (izvori  u  Prgovom  polju  i  polju  Duboka).  U  prirodnim 
udubljenima pojedinih polja, koja su prekrivena nepropusnim muljem (Vinopolje, Lokavlje, ) 
nastaju lokve u kojima se voda zadržava i preko ljeta pa se koriste za napajanje stoke. 
Na  Lastovu  su  utvrđeni  slijedeći  glavni  tipovi  tala:  kamenjar,  sirzem,  koluvij,  rendzina, vapnenačko dolomitna crnica 
Lastovo  pripada  jadranskom  tipu  mediteranske  klime  koju  karakteriziraju  blage,  vlažne  i 
kišovite zime, te vruća i suha ljeta. Zbog udaljenosti od kopna i najjužnije pozicije od svih 
većih jadranskih otoka te utjecaja mora na Lastovu su ublažene ekstremne ljetne žege i 
zimske hladnoće. Relativno mala visina reljefa i izloženost pučini uvjetuju da ovaj otok ima i 
najmanje količine padalina u našem primorju. Nedostatak kiše posebno se osjeća u ljetnoj 
polovici godine, ali ljetne suše nisu jako izražene zbog općenito visokog postotka relativne 
vlage u zraku. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	12

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

1.3.3. Zaštićene prirodne i kulturne vrijednosti vrijednosti 

Zaštićeni dijelovi prirode 

Hrvatski sabor je 29. rujna 2006. godine proglasio Park prirode ˝Lastovsko otočje˝, što ga čini jedanaestim parkom prirode u Hrvatskoj. 
Park obuhvaća 44 otoka, otočića, hridi i grebena (najveći od njih su Lastovo i Sušac) ukupne površine 53 km2  i 143 km2  morske površine. Omeđen je kamenim svjetlima Sušca, Tajana, Glavata i Struge. 
Veliko bogatsvo Lastova krije se i u bogatsvu podmorja koje je raznoliko kao i njegove šume koje kriju brojne špilje i jame. Skrivene špilje stoljećima tvore prirodne ukrase otoka, a nihov veliki broj pruža vam mogućnost da baš vi otkrijete jednu koju dosad nitko nije. Bogatstvo životinjskog svijeta Lastova je specifično po velikom broju životinjskih vrsta koje nastanjuju otočje i podmorje arhipelaga. 

Osobito vrijedni predjeli - prirodni krajobrazi: 
- Jurjeva luka na Prežbi 
- šuma crnike prema Prijevoru kod naselja Lastovo - šuma alepskog bora i crnike Zlopolje na Lastovu - špilja Puzavica na Lastovu 
- špilja Medvida na Lastovu 

Kulturna dobra 

Na području Općine Lastovo nalaze se slijedeći registrirani spomenici kulture: 

Povijesne cjeline 
Povijesni ruralna cjelina Lastovo 

Arheološki lokaliteti i spomenici 
	Hidroarheološki lokaliteti 
	Glavat 
Arheološko nalazište 
Ubli, arheološki ostaci rimske naseobine, 1. stoljeće Ubli, starokršćanska bazilika 
Skrivena luka, Rimska villa rustica 

DVOKUT ECRO d.o.o.	13

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Sakralna arhitektura - 21 objekt 

Povijesne građevine 
Civilna arhitektura u naselju Lastovo - 6 objekata 

Najbliži objekt kulturne baštine lokaciji odlagališta je zaštićeni objekt sakralne arhitekture koji se nalazi na udaljenosti od cca 1km prema istoku. 

1.3.4.  Promet 
Pomorski  promet  je  za  sada  jedini  veza  Općine  Lastovo  s  ostalim  dijelovima  Republike Hrvatske. Zastupljen je s jednom trajektnom linijom dnevno, a u sezoni dvjema do Splita i jednom do Vele Luke , i s još dnevnim polascima katamaranom. Povezanost sa županijskim središtem je izuzetno loša jer ne postoji direktna pomorska veza s Dubrovnikom, a zbog udaljenosti  i  neusklađenosti  s  ostalim  vidovima  prometa  stanovništvu  je  dodatno  otežan pristup potrebnim službama. 

Lučki kapaciteti su loši i nedovoljni, a sastoje se od: 
•	trajektnog  pristaništa  u  naselju  Ubli	(130  m  operativne  obale)  koje  može
primiti veće plovilo, odnosno trajekt;
•	operativne obale u luci Sv. Mihovil  (dužine  50 m), koja može primiti plovilo
srednje veličine;
•	operativne obale u Pasaduru (dužine 10 m), te
•	operativne obale u Zaklopatici (dužine 100 m), koje mogu primiti samo jahte i
manja plovila. 

Cestovni promet je vrlo slabo razvijen, svodi se uglavnom na promet osobnih automobila između  glavnih  naselja,  a  pojedini  dijelovi  otoka  još  su  uvijek  nepristupačni  čak  i  za poljoprivredna vozila. 
Javni  autobusni  prijevoz  pored  dviju  linija  za  zaposlene  i  školsku  djecu  pokriva  i  svaku trajektnu i katamaransku vezu. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	14

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
Odluka  o  izmjenama  i  dopunama  odluka  o  razvrstavanju  javnih  cesta  u  državne  ceste, 
županijske  ceste  i  lokalne  ceste (NN  54/08  od  14.05.2008.)  cestovnu  prometnu  mrežu 
razvrstava u : 
• 	Državna cesta D119: Ubli - Lastovo dužine 9,5 km, koja ne ispunjava tehničke 
uvjete  za  ovu  kategoriju  cesta  zbog  premale  širine,  premalih  horizontalnih  radijusa, 
neadekvatnih križanja i sl.; 
•	Županijska  cesta  Ž6230:  Pasadur	(L69063)  -  Ubli	(D119)  dužine  2.7  km,
također nedovoljne širine, sa izgradnjom neposredno na prometnici, lošim kolnikom i sl.; 
•	Lokalna  cesta  L69034:  Zaklopatica	-  Lastovo	(D119),  dužine	1,9  km,
nedovoljne  širine,  malim  horizontalnim  radijusima,  neadekvatnim  priključkom  na  glavnu
cestu i sl.;
•	Lokalna cesta L69035: Lastovo (D119) - Skrivena Luka, dužine 5,8 km. koja je
jedina u relativno dobrom stanju;
•	Lokalna cesta L69062: Prehodišće - Pasadur (Ž6230), dužine 2,2 km;
•	Lokalna cesta L69063: Jurjeva Luka - Pasadur (Ž6230), dužine 1,1 km;
•	Lokalna cesta L69064: Lučica - Lastovo (D119), dužine 0,9 km;

Prometnice  u  naseljima  su  neadekvatne  zbog  konfiguracije  terena  i  postojeće  izgradnje (Lastovo),  ili  nedovoljne širine  i  izgradnje  stambenih  objekata  na  samoj  prometnici,  bez pješačkih površina u gotovo svim ostalim naseljima. 
Javni zračni promet ne postoji. Izgrađeni helidrom kod naselja Ubli zadovoljava urgentne potrebe stanovništva. 

1.3.5.   Naselja i stanovništvo 
Općina Lastovo kao sastavni dio Županije Dubrovačko  - Neretvanske čini oko  3% njezine 
površine  i  svega  oko 0,67%  njezinog  stanovništva.  Prema  službenoj  statistici  u  općini 
Lastovo vodi se sedam naselja, pet na otoku Lastovu i Prežbi, a po jedno na otočićima Sušac i Glavat (svjetionici). 

Prema popisu iz  2001. na otoku Lastovo živi  844 stanovnika. Najveće naselje u Općini je 
Lastovo s 451 stanovnikom. Drugo po veličini je naselje Ubli s 218 stanovnika, dok su ostalo 
mala naselja razmještena na otoku Lastovo u pojedinim atraktivnim područjima, kao Pasadur 
(77 stanovnika), Zaklopatica (71 stanovnika), te Skrivena luka (18 stanovnika) kojoj pripada i 
svjetionika Struga. Na otočiću  (svjetioniku) Glavat, i na otočiću  (svjetioniku) Sušac nema 
stanovnika. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	15

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Stanovništvo 
Općina Lastovo pripada slabije naseljenim područjima Hrvatske. Naseljena su svega četiri otoka i to najveći Lastovo, te manji Prežba, dok na otočićima Sušac i Glavat žive samo svjetioničari. 
Popisom stanovništva iz 1991. u Općini je popisan 1.221 stanovnik, odnosno 987 stanovnika 
koji  stvarno  žive  na  području  općine  (stanovništvo  u  zemlji),  budući  da  234  stanovnika 
(gotovo 20%) žive u inozemstvu. Nakon 1991. iz općine su iselile vojne osobe bivše države i 
članovi njihovih obitelji, pa danas na otoku živi još 835 stanovnika, odnosno 17,8 stanovnika 
na km2. 
Proces depopulacije i izumiranja stanovništva kontinuirano je prisutan na prostoru općine. Broj stanovnika otočja rastao je do 1948. godine, kada dostiže najveći broj (1.738 stanovnika). Nakon toga slijedi stalno smanjenje broja stanovnika kao posljedica smanjenog nataliteta i prirodnog prirasta, ali prvenstveno zbog iseljavanja stanovništva u druga područja Hrvatske, u druge zemlje i na druge kontinente. 

Tablica 3:Broj stalnih stanovnika općine Lastovo prema popisu stanovništva iz 2001.g.

naselje

broj stanovnika po	broj stanovnika po
naseljima	naseljima u % 

GLAVAT	-	-

OPĆINA	LASTOVO	451	54
PASADUR	77	9
LASTOVO	SKRIVENA LUKA	18	2
SUŠAC	-	-
UBLE	218	26
ZAKLOPATICA	71	9
UKUPNO:	835	100

Tablica 4:Struktura stanovništa na području općine u odnosu na županiju

STANOVNICI
Površina
Popis 1991.	Popis 2001.

km2	%	broj	%	broj	%

STANOVI	DOMAĆINSTVA
Popis	Popis	Popis	Popis
1991.	2001.	1991.	2001.
broj	%	broj	%	broj	broj

Gustoća
naseljenos
ti
broj
stan/km2 

Dubrovačko-
neretvanska	1782,49	100	126329	100	122870	100	48411	100	52048	100	39009	39125	68,93
županija

Općina
Lastovo

52,84	2,97	987	0,78

835	0,67	548	1,1

688	1,3	407	291	15,8 

Izvor: PPUO Lastovo

DVOKUT ECRO d.o.o.	16

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
Prema podacima Državnog statističkog zavoda raspolažemo s brojem ostvarenih noćenja za 
2002.,2003. i  2004. g. Prema tim podacima broj ostvarenih noćenja na području općine 
Lastovo je s godinama u porastu. Na promatranom području se očekuje ukupni porast broja 
ostvarenih noćenja, a za potrebe proračuna uzete su najveće godišnje vrijednosti ostvarenog 
broja  noćenja  iz	2004.g.  U  tablici	5  prikazan  je  broj  ostvarenih  turističkih  noćenja  na
području općine Lastovo.

Tablica 5. Prikaz broja noćenja na području općine Lastovo

Godina	Broj noćenja
2007.	51.571
2008.	49.139
2009.	39.257
Stalni  stanovnik  i  turist  ne  proizvode  istu  prosječnu  dnevnu  količinu  otpada  niti  otpad 
jednakog sastava. Prosječna dnevna količina otpada kojeg proizvodi stalni stanovnik  (0,75 
kg/dan) je preuzeta iz Strategije gospodarenja otpadom Republike Hrvatske  (NN  130/05). 
Prosječna  dnevna  količina  otpada  kojeg  proizvodi  turist (1,01  kg/dan)  po  ostvarenom 
noćenju preuzet je iz rada T. Domanovca i R. Orašanina "Sastav i količina otpada iz turističke djelatnosti"  objavljenog  na  VIII.  Međunarodnom  simpoziju  gospodarenja  otpadom  u studenom 2004. koristeći ove podatke za 2007. godinu dobije se godišnja količina od 280,7 t godišnje, procjena AZO-a iz ROO-a je veća i iznosi 344,02 t pa će se taj podatak koristiti u daljnjim razmatranjima. 

Naselja 

Prema  službenoj  statistici  u  općini  Lastovo  vodi  se  sedam  naselja,  ali  samo  ih  je  pet naseljenih (na otoku Lastovu i Prežbi), dok su Sušac i Glavat samo svjetionici. 

Lastovo  je  najveće  naselje  u  Općini  u  kojem  je  prema  popisu  iz  2001.  popisano  451 
stanovnika. Drugo po veličini je naselje Ubli s 218 stanovnika, dok su ostalo mala naselja 
razmještena  na  otoku  Lastovo  u  pojedinim  atraktivnim  područjima,  kao  Pasadur (77 
stanovnika), Zaklopatica  (71 stanovnika), te Skrivena luka  (18 stanovnika) kojoj pripada i 
svjetionik  Struga.  Na  otočiću  (svjetioniku) Glavat  i  na  otočiću  Sušac  nema  niti  jedan 
stanovnik. Istovremeno je popisano  688 stanova  (46.326 m 2). Stambeni fond činila su 

DVOKUT ECRO d.o.o.	17

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
472 stana za stalno stanovanje (34.614 m2). Stanovi za povremeno stanovanje sudjeluju s 20% u ukupnom broju stanova. 

Lastovo, najveće naselje u Općini orijentirano na jug prema prostranom i plodnom polju počelo se graditi u XI. stoljeću. Interesantan amfiteatralni smještaj aglomeracije naselja prvenstveno je nastao iz sigurnosnih razloga u prošlosti zbog mogućeg napada s mora. 
Naselje (Selo)  Lastovo  s  dobro  očuvanom  i  osebujnom  mediteranskom  autohtonom arhitekturom, s uskim ulicama i stepeništima, vrijednim objektima, razvijenim funkcijama i s najviše stanovnika, koje je sačuvalo slikovitu narodnu nošnju, koju Lastovci oblače samo prilikom svečanosti, uvijek je predstavljalo središte otoka i Općine. 

Površina 
Kopnena površina općine Lastovo iznosi  53 km2. Općina Lastovo je sedma po veličini od deset  jedinica  lokalnih  samouprava  Dubrovačka-neretvanske  županije  s  površinom  od 1782,49 km², što iznosi 2,97% ukupne površine Županije. 

Slika 2.:	Naselja općine Lastovo

Izvor: PPŽ Dubrovačko-neretvanske

DVOKUT ECRO d.o.o.	18

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

1.3.6. Gospodarske djelatnosti 

Gospodarstvena situacija u Općini je vrlo loša, i nemoguće je očekivati brzu izmjenu tog stanja.  Nedovoljan  broj  stanovnika,  posebno  onog  aktivnog  osnovni  je  problem  pri poticanju bilo koje razvojne akcije. Tradicionalna grana gospodarstva  - poljoprivreda zbog toga  nazaduje,  a  niti  s  ribarstvom  nije  bolje.  Početke  razvoja  turizma  prekinuo  je Domovinski  rat  ,  a  poznata  situacija  izolacije  Lastova  zbog  statusa  baze  JNA,  i  nakon njezinog odlaska nije mnogo bolja zbog slabe prometne povezanosti s kopnom, drugim većim otocima, a posebno Dubrovnikom kao županijskim središtem. 
Analiza gospodarske strukture Općine pokazuje da  primarni  sektor s  gotovo  50%  ima 
najveći udjel u društvenom proizvodu gospodarstva, dok tercijarni sektor ima najznačajniji 
udjel  (80%) u ukupnoj zaposlenosti u gospodarstvu. Četvrtinu zaposlenih u gospodarstvu 
čine žene. 
Poljodjelstvo i ribarstvo s preko 40% udjela u društvenom proizvodu i gotovo 12% u ukupnoj zaposlenosti tradicionalno je razvijena gospodarska djelatnost. Obradive površine čine ispod 9% ukupnih površina, ali vrlo kvalitetnog i plodnog zemljišta na kojem vinova loza,  maslina  i  druge voćarske kulture  uspješno  izdržavaju  ljetne  suše.  Najveći  udjel  u strukturi obradivih površina s  187 hektara imaju voćnjaci i maslinici, odnosno oranice i vrtovi s 169  hektara. Vinogradi se protežu na  118 hektara ili  2,23% ukupnih površina. Značajan dio obradivih površina je posljednjih desetak godina zapušten. 
Ribarstvo je oduvijek bilo važan izvor prihoda lokalnog stanovništva, lako prirodna obilježja 
lastovskog arhipelaga predstavljaju veliki potencijal i čine temelj ove gospodarske grane, i 
ona  posljednjih  godina  stagnira.  Na  području  Općine  registrirano  je 115  ribara,  a 
tradicionalno ribarstvo dijelom prerasta u sportsko - ribolovni turizam. 
Ugostiteljstvo i turizam sa samo 1% udjela u društvenom proizvodu, ali s 25% u ukupnoj 
zaposlenosti otoka predstavlja značajan razvojni potencijal. Na otoku je evidentirano  684 
kreveta. 
Ostale  gospodarske  djelatnosti  (graditeljstvo,  promet,  trgovina,  obrtništvo)  bilježe određenu aktivnost, ali rezultati nisu zadovoljavajući, niti su kvalitetno zadovoljene potrebe stanovništva. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	19

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Tablica 6.   Struktura zaposlenih Općine Lastovo po sektorima djelatnosti, popis 2001.

OSNOVNE
PRIVREDNE GRANE

I	Poljoprivreda, šumarstvo
i vodoprivreda

II	Industrija , rudarstvo i
graditeljstvo

III	Promet i veze, trgovina,
ugostiteljstvo i turizam, 
obrt i osobne usluge,
stambeno-komunalna djelatnost

IV	Financije, tehničke i
poslovne usluge,
obrazovanje, znanost, 
kultura i informacije ,
zdravstvena zaštita i
socijalna skrb, tijela
državne vlasti, tijela
lokalne samouprave,
udruženja i organizacije

Udio u	Udio u
ukupnom	ukupnom
broju	broju
zaposlenih	stanovnika

6,96%	1,92%

8,26%	2,28%

24,78%	6,83%

53,91%	14 ,85%

93,91%	25,87%

VRSTA DJELATNOSTI

Poljoprivreda , lov i šumarstvo Ribarstvo
UKUPNO
Rudarstvo i vađenje
Prerađivačka industrija
Građevinarstvo
UKUPNO
Opskrba električnom energijom, plinom i vodom
Trgovina na veliko i malo; popravak 
motornih vozila i motocikala te 
predmeta za osobnu upotrebu i 
kućanstvo
Hoteli i restorani
Prijevoz, skladištenje i veze
UKUPNO
Financijsko posredovanje
Poslovanje nekretninama,
iznajmljivanje i poslovne usluge Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje
Obrazovanje
Zdravstvena zaštita i socijalna skrb Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne djelatnosti
Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem
Izvanteritorijalne organizacije i tijela Nepoznata djelatnost
UKUPNO
Na radu u inozemstvu
UKUPNO

Broj	Udio u
zaposlenih	ukupnom
2001.
broju zapos.
11	2 ,96%
5	1 ,34%
16	4 ,30%
0	0 ,00%
12	3 ,23%
7	1 ,88%
19	5 ,11%
9
2 ,42%

19	5 ,11%
14	3 ,76%
15	4 ,03%
57	15 ,32%
4	1 ,08%
9
2 ,42%
69
18 ,55%
22	5 ,91%
7	1 ,88%
8
2 ,15%
2
0 ,54%
0	0 ,00%
3	0 ,81%
124	53 ,91%
14	6 ,09%
230	61,83 % 

Izvor: DZS 

Članak 117 
(1) 	Do  izgradnje  županijskog  centra  za  zbrinjavanje  otpada,  odlaganje  komunalnog 
otpada obavljat će se na postojećem odlagalištu komunalnog otpada Sozanj uz provođenje 
sanacije i mjera zaštite okoliša. Ovo odlagalište ostaje u funkciji dok se ne izgradi Županijski centar za zbrinjavanje otpada, odnosno dok se ne izgradi centar planirana je nova kaseta za odlaganje otpada na lokaciji Kalac, a to je ujedno i lokacija buduće pretovarne otočne stanice i mini reciklažnog dvorišta. 
PPUO Lastovo Odredbe za provođenje 

DVOKUT ECRO d.o.o.	20

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

2. POSTOJEĆE STANJE GOSPODARENJA KOMUNALNIM OTPADOM 

2.1. Podaci o komunalnom otpadu 
Otpad  je  svaka  tvar  ili  predmet  određen  kategorijama  otpada  propisanim  provedbenim propisima Zakona o otpadu, koje posjednik odbacuje, namjerava ili mora odbaciti. Komunalni otpad jest otpad iz kućanstava, te otpad iz proizvodne i/ili uslužne djelatnosti, ako je po svojstvima i sastavu sličan otpadu iz kućanstava. Uobičajeni izvori proizvodnje komunalnog otpada  na  području  Općine  Lastovo  su  kućanstva,  komercijalni  izvori,  trgovine,  uredi, autoservisi i druge radionice, školstvo, vrtići, obiteljska poljoprivredna gospodarstva, te javne površine,  a  posebno  treba  naglasiti  turizam,  kao  veliki  ali  povremeni  izvor  proizvodnje komunalnoh otpada - turistička sezona 2 do 3 mjeseca godišnje-. 

Uz komunalni otpad, na području Općine generira se i građevinski otpad, bio-otpad, razni 
tipovi ambalaže (pa tako i ambalaža od pesticida), animalni otpad, biološki mulj sa pročistača 
i dr. 

Općenito je zbrinjavanje komunalnog otpada, a i otpada posebnih kategorija, nedovoljno 
riješeno  te  je  potrebno  uspostaviti  organizirani  sustav  PREVENCIJE -  IZBJEGAVANJA  -
ADEKVATNE OBRADE I ZBRINJAVANJA. 

2.1.1. Način prikupljanja i odvoza komunalnog otpada 

Odlagalište se nalazi neposredno uz glavnu otočnu prometnicu Lastovo - Ubli, 5 km jugozapadno od naselja Lastovo i 5 km sjeveroistočno od naselja Ubli, na strmom terenu u šumskom području, na visinskoj koti oko 80 m, poviše atraktivne turističke uvale Kručica, udaljene oko 200 m od mora. Odlagalište nije ograđeno, otpad se odlaže nekontrolirano. Za odlagalište nisu izdane lokacijska dozvola, građevinska ni uporabna dozvola. 
Organizirani način prikupljanja, odvoza i odlaganja otpada postoji na cjelokupnom području Općine 
Lastovo, uz napomenu da su gotovo sva domaćinstva pristala na korištenje navedenih usluga, na razni 
županije  radi  se  o 99,41%  stanovništva.  Organizirano  sakupljanje,  odvoz  i  odlaganje  na 

DVOKUT ECRO d.o.o.	21

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

odlagalištu  "Sozanj"  vrši  općinsko  komunalno  poduzeće  Komunalac  d.o.o.  Komunalac 
d.o.o.  obavlja  organizirano  skupljanje,  odvoz  i  odlaganje  neopasnog  komunalnog  i neopasnog  proizvodnog  otpada  koji  nastaje  u  domaćinstvima  i  turističkim  objektima  na području općine Lastovo. 
Prikupljanje komunalnog otpada na području Općine obavlja se na slijedeći način: 
    za  domaćinstva  u  individualnom  stanovanju  u  obiteljskim  kućama  u  kantama 
	zapremine 120 litara. 
    za domaćinstva u kolektivnom stanovanju u kontejnerima zapremine 700 litara 
    za domaćinstva u kolektivnom stanovanju u manjim višestambenim zgradama u 
	tipizitanim posudama zapremine 240  litara po svakom domaćinstvu 
    za  gospodarske  objekta  u  tipiziranim  kontejnerima  zapremine 	1100  litara  i 
tipiziranim kontejnerima zapremine 5 i 7 m3 
Otpad se odvozi specijalnim kamionima za otpad (smećari) korisnog volumena 6 m3. Ovisno 
o različitoj gustoći /nabitosti i vrsti sakupljenog komunalnog otpada količina koja se godišnje 
odloži  na  odlagalište  iznosi  oko 344,02  t  godišnje  prema  izvješću  Registru  onečeišćenja 
okoliša kojeg je izradila Agencija za zaštitu okoliša za 2007. S obzirom da je svake godine nakon  spomenute  2007.  godine,  smanjen  broj  ostvarenih  noćenja  na  području  općine, možemo pretpostavit da se količina odloženog otpada nije povećavala te da taj podatak možemo koristiti kao polazni u daljnjim razmatranjima i proračunima. 
Međutim  zbog  nekontroliranog  odlaganja  otpada  na  mjesta  koja  nisu  za  to  predviđena, organizirano prikupljena količina komunalnog otpada je nešto manja. 
Vozni park kojim se obavlja prihvat i odvoz otpada, a također i upravljanje odlagalištem “Sozanj” sastoji se od tri vozila, od kojih svaki ima korisni volumen od 6 m3. 

2.1.2. Gospodarenje komunalnim otpadom 

KOMUNALNI OTPAD koji  nastaje na  promatranom  području,  kao  i  u  cijeloj  Hrvatskoj, završava na neuređenom odlagalištu, a odlaganje otpada na komunalna odlagališta je gotovo isključivi način organiziranog postupanja s otpadom. 
Na promatranom području postoji jedno službeno odlagalište otpada s karakterom divljeg, 
Sozanj, koje se nalazi neposredno uz glavnu otočku prometnicu Lastovo  - Ubli. Odlagalište 
se nalazi  5 km jugozapadno od naselja Lastovo i  5 km sjeveroistočno od naselja Ubli na 

DVOKUT ECRO d.o.o.	22

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
strmom terenu u šumskom području. Odlagalište je oko 200 m udaljeno od mora iznad same atraktivne turističke uvale Kručica. 

Odlagalište  je  neuređeno  i  na  odlagalištu  nema  osnovne  infrastrukture 	(prikupljanje 
procjednih i oborinskih voda, otplinjavanje otpada, struja, voda, vaga  (evidencija količina odloženog otpada). U tijeku je izrada dokumentacije za sanaciju i zatvaranje odlagališta. 

Slika 3: 	Lokacija postojećeg odlagališta Sozanj na kojem se odlaže komunalni otpad 
općine Lastovo 

Izvor: PPŽ Dubrovačko-neretvanske 
Nakon prikupljanja otpad se prevozi na odlagalište gdje se istovaruje. Istovareni otpad se ne 
prekriva. Na slici 4. je prikazan postojeći tok komunalnog otpada na promatranom području. 

Slika 4.: Postojeći tok komunalnog otpada na promatranom području 

DVOKUT ECRO d.o.o.	23

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

2.1.3. Procjene količina komunalnog otpada do kraja 2015.god 

Procjenu  količine  otpada  do  2015  godine,  dajemo  obzirom  na  činjenicu  kako  će  se  još tijekom 2010 god. na odlagalište dovoziti otpad sa istih onih područja kao i proteklih godina. U  obzir  se  uzima  ona  količina  koja  će  se  legalno  dovesti  na  odlagalište.  Druga  bitna pretpostavka je da će se tijekom 2010./2011. god. uspostaviti kontrolirano odlaganje tj. da neće biti ilegalnog odlaganja te da će se odlaganje u potpunosti kontrolirati te da će podaci iz očevidnika imati veći postotak pouzdanosti. 
Otvaranjem Županijskog centra gospodarenja otpadom novonastale količine komunalnog i 
proizvodnog neopasanog otpada odvoziti će se na isto, u međuvremenu do otavranje ŽCGO 
sanirati će se iurediti odlagalište Sozanj, koje će se zatvoriti s početkom rada ŽCGO. Procjena 
količina komunalnog i proizvodnog neopasnog otpada radi se na temelju sljedećih podataka i 
pretpostavki: 
    Obuhvaćenost površine Općine i stanovništva je 100 %,     Broj stanovnika neće se bitno mijenjati, 
    Količina otpada povećavati će se za 2% godišnje (temeljem Strategije gospodarenja 
	otpadom RH) - procjena utemeljena na povećanju standarda stanovništva 
Procijenjene godišnje količine otpada za slijedećih  10  godina dane su u tablici  6, a  2010. 
godina uzeta je kao polazna godina sa procijenjenom količinom otpada od 344,02 t/god. Pri 
procjeni pretpostavlja se da će se količina komunalnog otpada povećavati za 2% godišnje 
uslijed porasta broja stalnih stanovnika, turista, standarda stanovništva i ostalih čimbenika. 

Tablica 7. Procijenjene godišnje količine otpada za slijedećih 10 godina za razdoblje od 
	2010 - 2015.god. s godišnjim povećanjem od 2% 

količina odloženog	kumulativna količina
godina	komunalnog otpada u	odloženog komunalnog
pojedinoj godini (t)	otpada (t)
2010	344,02	344,02
2011	350,90	694,92
2012	357,92	1.052,84
2013	365,08	1.417,92
2014	372,38	1.790,29
2015	379,83	2.170,12

DVOKUT ECRO d.o.o.	24

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

2.2. Popis otpadom onečišćenog okoliša i neuređenih odlagališta 
Trenutno stanje na području Općine upućuje na manji broj onečišćenih površina komunalnim otpadom. Evidentirane lokacije spadaju u kategoriju divljih odlagališta. Ista su nastala kao posljedica  neorganiziranog  sakupljanja,  pri  čemu  je  komunalni  otpad  završavo  na odlagalištima uglavnom u blizini mjesta i naselja gdje su i nastao. 
Isto tako, niska svijest o potrebi zaštite okoliša, te neučinkovito provođenje novijih propisa u području gospodarenja otpadom, što se ne može sagledati samo u kontekstu Općine Lastovo nego   u   širem   županijskom   odnosno   regionalnom   kontekstu,   uvjetovali   su   stanje gospodarenja otpadom kakvo ono danas postoji. 
Komunalni  otpad  Općine  odlaže  se  na  službenom  odlagalištu  „Sozanj“.  Odlagalište  ne odgovara propisanim  normama,  te je pripremljena  dokumentacija  za  njegovo  saniranje  i zatvaranje u skladu sa važećim propisima i standardima. 
Sva  postojeća  odlagališta  komunalnog  otpada  na  području  Općine  Lastovo  potrebno  je 
sanirati  u  skladu  sa  Zakonom  o  otpadu.  Tijekom  proteklog  razdoblja  Općina  je  ulagala 
općinska  sredstva  u  komunalne  djelatnosti  i  saniranje  pojedinih.  Financijska  sredstva  su 
konkretno potrošena za pražnjenje kontejnera kao i za tekuće sanacije divljih odlagališta u 
vidu uklanjanja olupina automobila, automobilskih guma, uklanjanje otpada sa putova i  sl. 
Procjenjenu  troškova  sanacije  treba  korigirati  i  nakon  detaljnog  snimanja zatečenog stanja na terenu. 

Službeno odlagalište Općine Lastovo "Sozanj 

Na odlagalištu otpada Sozanj otpad se odlaže od 1976 g. Podloga na kojoj je odložen otpad je  vapnenac  prekriven  slojem  humusa.  Ne  postoje  podaci  o  stanju  okoliša  lokacije  prije početka odlaganja otpada, tj. o nultom stanju okoliša. 
Odlagalište  otpada  Sozanj  je  službeno  odlagalište  općine  Lastovo  s  karakterom  divljeg. Odlagalište  nije  ograđeno,  niti  je  čuvano.  Na  odlagalištu  nema  osnovne  infrastrukture (prikupljanje procjednih voda, odvodnja oborinskih voda, otplinjavanje, vaga, struja, voda). Za odlagalište nisu izdane lokacijska, građevinska ni uporabna dozvola. 
Komunalni  otpad  se  prostire  na  površini  od  cca.  7000  m2.  Sanitarna  ploha  za  nastavak odlaganja će se izgraditi na katastarskoj čestici k.č. br.  6930/2, a ograda će obuhvaćati površinu od oko 2,2 ha. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	25

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
Komunalni  otpad  odlaže  se  na  službenom  odlagalištu  komunalnog  otpada  "Sozanj". Odlagalište  Sozanj  treba  sanirati  zatvoriti.  Sanacijom,  zatvaranjem  s  pravom  odlaganja otpada do otvaranja ŽCGO odlagališta Sozanj provesti će se mjere zaštite okoliša. Lokacija u koju se sada odlaže otpad urediti će se prema krjobraznom projektu u skaldu s okolnim prirodnim uvjetima. 
Novu  kazetu  odlagališta  Sozanj  potrebno  je  dovesti  u  stanje  da  odgovara  kategoriji 
odlagališta za neopasni otpad. 

Slika 5: Odlagalište otpada Sozanja na Lastovu 

Slika 6: Odlagalište otpada Sozanja na Lastovu 

Kako se Strategijom gospodarenja otpadom RH predviđa zatvaranje svih odlagališta otpada na otocima pa tako i odlagalište Sozanj će se zatvoriti otvorenjem ŽCGO. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	26

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
Otvaranje  Županijskog  centra  Dubrovačko-neretvanske  županije  predviđa  se  u  narednim godinama. Do sada još nije utvrđena lokacija (ŽCGO) ima više varijanti kako je to iskazano u PGO  DNŽ.  Do  puštanja  u  rad  ŽCGO,  komunalni  otpad  će  se  odlagati  na  otočnim odlagalištima.Prebacivanjem   otpada   na   kopno   će   se   bitno   promijeniti   sam   način gospodarenja otpadom na promatranom području. 
Po otvaranju ŽCGO, sav otpad koji se prikupi u općini Lastovo, dovesti će se u pretovarnu stanicu (PS). Lokacija pretovarne stanice i mini reciklažnog dvorišta (MRD) treba bi biti na lokaciji Kalac prema prostornom planu Općine Lastovo.  Radi lakšeg transporta na kopno otpad  se  u  pretovarnoj  stanici  odlaže  u  press  kontejnere,  ovisno  o  vrsti  otpada,  u  cilju jednostavnijeg rukovanja otpadom, smanjenja zapremine otpada i prijevoza na kopno. 
Nakon popunjenja press kontejnera isti će se prevoziti brodovima na kopno, te kamionima u ŽCGO. Prebacivanjem otpada na kopno povećati će se troškovi prijevoza otpada, a i dodatno će se stvoriti troškovi pretovara otpada u pretovarnoj stanici. 

Nova kazeta za odlaganje otpada izvesti će se na postojećem službenom odlagalištu kako je prikazano na slici 5. Nova mikrolokacija odlagališta Sozanj definirana je i Prostornim planom Dubrovačko-neretvanske županije i Općine Lastovo 

Slika 7: Sadašnja mikrolokacija odlagališta komunalnog otpada Sozanj u općini Lastovo i 
	buduća mikrolokacija nove kazete s PS i MRD 

Izvor: PPŽ Dubrovačko-neretvanske 

DVOKUT ECRO d.o.o.	27

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
Dok  se  nova  ploha  i  potrebni  sadržaji  ne  izgrade,  otpad  se  odlaže  na  staroj  plohi 
(mikrolokaciji) na dosadašnji način. Nakon što se izvede nova ploha s temeljnim brtvenim 
sustavom na nju se počinje odlagati postojeći i novonastali otpad. Procjedne vode, koje 
nastaju kada se počne odlagati novi otpad se prikupljaju u bazenu za procjedne vode i 
odvoze se cisternama na uređaj za pročišćavanje otopadnih voda. Na samoj lokaciji nije 
predviđena izgradnja uređaja za tretman procjednih voda. Otplinjavanje otpada se provodi 
pasivnim sustavom otplinjavanja. Oko nove plohe se izvodi protupožarna cesta. Nakon što se 
otpad počne odlagati na novu plohu dio postojećeg otpada će se prebaciti na novu plohu. 
Na  lokaciji  odlagališta  Sozanj  potrebno  je  izgradit  prostor  na  kojem  će  se  privremeno 
skladištiti odvojene komponente otpada, glomazni i građevinski otpad. 
Kada se izgradi ŽCGO Dubrovačko-neretvanske županije i pretovarna stanica za otok Lastovo 
(predvidivo  za 3-5  godina),  kazetu  za  odlaganje  otpada  Sozanj  potrebno  je  zatvoriti. 
Zatvaranjem odlagališta otpad na novoj plohi se prekriva pokrovnim sustavom u skladu sa Pravilnikom o uvjetima za postupanje s otpadom (NN 123/97). Radi što boljeg uklapanja u okoliš na površini pokrovnog sloja će se zasaditi biljke koje se uklapaju u okoliš. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	28

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

3. PLAN GOSPODARENJA OTPADOM OPĆINE LASTOVO 

3.1. Mjere odvojenog sakupljanja otpada 

3.1.1. Mjere odvojenog sakupljanja komunalnog otpada i posebnih vrsta 
	otpada 
Grad i općina odgovorni su   za gospodarenje komunalnim otpadom što znači da je Općinsko 
Vijeće dužno na svom području osigurati uvjete i provedbu propisanih mjera za gospodarenje 
komunalnim otpadom. Koordinacija sa Županijom pri tome je osobito važna. Sukladno čl. 15. 
stavku 4 Izmjena i dopuna Zakona o otpadu ("Narodne novine" broj 60/08), općine su na 
svom  području  dužne  postaviti  odgovarajuće  spremnike  i  osigurati  gradnju  reciklažnog 
dvorišta za odvojeno prikupljanje otpada u gospodarenju komunalnim otpadom. Komunalni 
otpad  obuhvaća  i  razne,  po  Zakonu,  definirane  kategorije  posebnog  otpada  za  koje  su 
doneseni  posebni  podzakonski  akti.  Pravilnicima (o  ambalaži,  otpadnim  baterijama  i 
akumulatorima, gumama, vozilima, ee- otpadu i dr.) pobliže se određuje način gospodarenja 
ovim  skupinama  otpadnih  materijala.  Ponekad  je  teško  razdijeliti  granicu  komunalni -
posebni otpad te, stoga, polazimo od činjenice da je iz ukupne mase komunalnog otpada 
uputno izdvojiti što je više moguće posebnih vrsta otpada tj. onih iskoristivih materija koje se 
dalje  mogu  plasirati  kao  vrijedne  sirovine  za  stvaranje  novih  proizvoda  ili  proizvodnju 
energije. Cilj, je, svakako, smanjiti ukupnu količinu otpada koji opterećuje potencijalno 
kvalitetno  obradivo  zemljište  Općine  te  predstavlja  velik  ekološki  problem  koji  ugrožava 
kakvoću podzemnih voda, tla i okolnog zraka ukoliko se odloži na odlagalište. Istovremeno, 
taj odbačeni otpad je   izvor ekonomskog interesa pravnoj osobi ovlaštenoj za gospodarenje 
otpadom  koja  ga  zbrinjava  na  legalan  i  ekološki  prihvatljiv  način  rasterećujući  prirodne 
resurse općine. 

Primarna reciklaža 
Izdvajanje korisnih komponenti iz toka miješanog komunalnog otpada  (papir, staklo, met, 
pet ambalaža, organski otpad, plastika i sl.) i njihova priprema za ponovno korištenje u 
proizvodnom procesu naziva se reciklaža. Primarno odvajanje navedenih sastavnih dijelova 
komunalnog otpada trebalo bi započeti već u domaćinstvima, odnosno na mjestu samog 
nastanka otpada. Na uvođenju cjelovitog sustava na razmatranom području putem zelenih-
otoka i/ili mini reciklažnih dvorišta za sada se ništa ozbiljno ne poduzima. U takvoj situaciji 

DVOKUT ECRO d.o.o.	29

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
prisutna je relativno niska procjena udjela primarne reciklaže. Trenutno postoji inicijativa od strane stanovništva, koncesionara te je selekciju potrebno što prije uspostaviti. 

Mjere odvojenog prikupljanja pojedinih kategorija otpada su slijedeće: 

Mjera 1): - PRIORITETNO! 
-	u   Općini   Lastovo   potrebno   je   uspostaviti   sustav   organiziranog   rasporeda
odgovarajućih  spremnika/posuda/kontejnera	-  zelenih  otoka  za  odvojeno  skupljanje
osnovnih skupina otpada:
	3 zelena otoka na ključnim mjestima naselja Lastovo
	2 zelena otoka na ključnim mjestima naselja Ubli
	1 zeleni otok na ključnim mjestima naselja Pasadur, Skrivena uvala i Zaklopatica
(turistička mjesta s izrazitom sezonskom oscilacijom broja korisnika komunalnog sustava opremaju  za  vršno  opterećenje  predviđeno  Planom  gospodarenja  otpadom  Republike Hrvatske) 
PRIORITETNA MJERA koju treba realizirati PRIJE sanacije divljih odlagališta! 

Mjera 2): - PRIORITETNO - TRAJNO! 
Usporedo s uspostavom zelenih otoka i mini reciklažnog dvorišta Općina je dužna vršiti intenzivne edukacijske mjere  predložene ovim Planom. 

Mjera 3): - PRIORITETNO! 
-	u  Općini  Lastovo  potrebno  je   do	31.	12.	2011.   godine  uspostaviti  sustav
organiziranog	prikupljanja	otpada	kao	i	rasporeda	odgovarajućih
spremnika/posuda/kontejnera	-  mini  reciklažnih  dvorišta	(MRD)  za  odvojeno
skupljanje  osnovnih  skupina  otpada:  (papir  i  karton,  ambalažnog  stakla,  plastične  i
metalne  ambalaže,  istrošene  baterije,  motorna  ulja,  stari  namještaj  i  drugi  glomazni
otpad)
	1 mini reciklažno dvorište na lokaciji Kalac
PRIORITETNA MJERA koju treba realizirati PRIJE sanacije divljih odlagališta!

DVOKUT ECRO d.o.o.	30

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Mjera 4): -  PRIORITETNO! 
-	Općina  Lastovo  treba  osigurati  prostor  za  proširenje  koncepta  prikupljanja  otpada 
svake godine povećanim opsegom prikupljanja i vrstama otpada koje se prikuplja: 
    građevinski otpad mora se prikupljati bilo unutar navedenog MRD-a , ili 
formiranjem zasebne plohe (reciklažnog dvorišta za građevinski otpad.) na lokaciji bliže najvećim općinskim izvorima ovog otpada 
    biorazgradivi otpad mora se prikupljati i obraditi na zasebnoj lokaciji u blizini 
	najvećim općinskim izvorima ovog otpada 
    opasni otpad iz kućanstava potrebno je omogućiti prikupljanje unutar MRD-a 
	radi smanjenja opasnosti ugrožavanja poljoprivrednih površina i okoliša Općine 
	općenito, naročito u pogledu zbrinjavanja otpadnih zaštitnih poljoprivrednih 
	sredstava, njihove ambalaže, otpadnih lijekova, lakova, boja i otpadnih baterija i 
	akumulatora 
    glomazni otpad - omogućiti kontinuirano prikupljanje u MRD-u    rok provedbe ovih mjera: 31.12. 2011. godine 
Prema  članku  56.  Izmjena  i  dopuna  Zakona  o  otpadu  („Narodne  novine“,  broj  60/08), gradovi  i  općine  dužne  su  na  svojem  području  postaviti  spremnike  i  osigurati gradnju  reciklažnog  dvorišta  za  odvojeno  prikupljanje  otpada  te  osigurati gradnju najmanje jednog reciklažnog dvorišta za građevinski otpad. 

Prema Županijskom planu gospodarenja otpadom predviđeno je da se u razdoblju od  2008. do  2015. godine na području općine Lastovo realizira  4 zelena otoka, jedno  mini  reciklažno  dvorište,   jedan  lokacija  za  kompostiranje  i  jedna pretovarna stanica. 

ZELENI OTOCI (8 kom): - to je mjesto na javnoj površini na kojem se nalazi jedna ili više 
posuda  za  prihvat  odvojeno  sakupljenog  materijala.  Od  korisnih  komponenti  sustavom 
odvojenog prikupljanja izdvajat će se papirnati i kartonski otpad, otpadni PET, staklo i metali, 
odnosno otpad koji u velikoj većini spada u ambalažni otpad. S obzirom na hrvatske propise 
određena  količina  tih  komponenti  će  se  prikupiti  povratom  ambalažnog  otpada  prema 
Pravilniku o ambalaži i ambalažnom otpadu („Narodne novine“ broj 97/05) u trgovinama. 

Stanovništvo samostalno odlaže otpadne materijale u navedene spremnike. Iz tog razloga u 
prvom redu potrebno je započeti s mjerama edukacije stanovništva i povećanjem svijesti o 

DVOKUT ECRO d.o.o.	31

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
problemima vezanim za otpad. Spremnici moraju imati oznaku vrste i naziva ambalažnog otpada koji se u njima odlaže, uputu o načinu odlaganja, osnovne informacije o pravnoj osobi koja je odgovorna za pražnjenje spremnika. 

Slika 6.: Osnovna ideja postupanja komunalnim otpadom iz kućanstva 

Zeleni otoci se najčešće sastoje od 4 spremnika različite boje, a moguće je dodati i spremnik za baterije i dr. U Republici Hrvatskoj su standardizirane boje spremnika, a karakteristične boje spremnika za komponente koje se planiraju izdvajati su prikazane u tablici 7. 
To su spremnici za: 

   papirnati i kartonski otpad    otpadnu plastiku 
   metalni otpad 
   otpadno staklo 

DVOKUT ECRO d.o.o.	32

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Tablica 7.: Karakteristične boje spremnika za komponente koje se namjeravaju izdvajati 

Općina treba odrediti tvrtku (ovlaštenog reciklažera) koji će prikupljati i zbrinjavati odvojeno 
sakupljeni otpad i sa njom sklopiti Ugovor. Otpad se može izravno transportirati poduzećima 
ovlaštenim za obradu ili odvoziti u reciklažno dvorište. Otpad će se tu sortirati i pripremiti za 
transport, ovisno o pojedinoj vrsti i proslijediti tvrtkama ovlaštenima za obradu. Predviđaju 
se spremnici od 400 do 1100 l za papir, staklo i metale i mrežasti spremnik od 400 do 600 
litara za PET ambalažu. Spremnik za iskorištene baterije bi bio manje zapremine (oko 50 l) . 

Slika 7.: Izgled zelenog otoka 

Proces postupanja s odvojeno prikupljenim papirnatim, plastičnim i metalnim otpadom sa zelenih otoka prikazan je na donjoj shemi. Postupanje sa staklom je identično, ali ne sadrži prešanje i baliranje nego se samo može lomiti da se smanji volumen. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	33

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

MINI  RECIKLATNO  DVORIŠTE:  je  fiksno,  povremeno  nadzirano  mjesto  za  izdvojeno odlaganje  određenih  vrsta  otpadnih  tvari,  koje  nastaju  u  domaćinstvima.  Ovo  tzv.  mini reciklažno dvorište na površini od 200-250 m2  opremljeno je s tri rolo-kontejnera srednjeg kapaciteta i opremom za odlaganje (kontejnerima/posudama) papira i kartona, ambalažnog stakla, plastične i metalne ambalaže te istrošenih baterija. Rolo-kontejneri služe za skupljanje glomaznog  otpada  pretežno  metalnog  sastava,  glomaznog  otpada  pretežno  nemetalnog sastava i građevinskog otpada od manjih zahvata u domaćinstvima. Ograđeni prostor je asfaltiran/betoniran, opskrbljen separatorom ulja i masti te stupom za rasvjetu reflektorskog tipa.  Odvoz  otpada  u  najbliže  reciklažno  dvorište,  ili  objekta  za  predobradu  ili  obradu skupljenog materijala, obavlja se odgovarajućim vozilima. 
Vrste odvojeno prikupljenog otpada 
U papirnati i kartonski otpad   koji se može odložiti u reciklažno dvorište ili u zelenim otocima spadaju: 
   novine i časopisi 
   prospekti, katalozi, bilježnice 
   knjige i slikovnice 
   papirnate vrećice, kartonske fascikle i kutije    valoviti karton 
   ostali papirni i kartonski predmeti bez plastičnih ili drugih materijala. 

Prilikom odvojenog odlaganja otpada u posude za ovu kategoriju otpada ne odlažu se: 
   višeslojna, kompozitna ambalaža (neke vrste mlijeka, jogurta i sokova)    foto papir 
   zauljeni papir 
   ostali nepapirnati materijali. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	34

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Papir i karton kao sastavni dio komunalnog otpada treba odvajati u spremnike postavljene na području općine, odnosno naselja da bi se smanjile ukupne količine otpada odloženog kao neiskoristivi miješani komunalni otpad na odlagalištu. 
Sav opasni otpad mora se izdvajati iz toka komunalnog i drugih tipova neopasnog otpada. 

Staklo - dvije glavne skupine staklenih predmeta u širokoj primjeni su: 

   staklene posude (boce, čaše, ...)    prozorsko staklo 
U spremnike za staklo, moguće je odlagati prazne staklenke i boce svih boja   bez zatvarača i čepova. Za potrebe recikliranja, čep i etiketa onečišćuju bocu te ih je potrebno odvojeno odlagati. Lomljenjem stakla se ostvaruje ušteda u odlagališnom prostoru jer se volumen smanjuje za više od 7 puta. 
U spremnike se ne odlažu žarulje, porculansko ili keramičko posuđe, svjetiljke, armirano, 
kristalni i automobilsko staklo, bočice od lijekova. Prozorsko staklo moguće je zbrinuti kod 
staklara. 
Staklo iz komunalnog otpada, dakle, treba, kao i sve kategorije otpada za koje je to izvedivo, izdvajati i odvojeno prikupljati na lokacijama zelenih otoka ili spremnika unutar reciklažnog dvorišta u Velikoj. 

Metalni otpad se može podijeliti na: 

   crne metale (čelik, lim, lijev,…) 
   obojene metale (aluminij, bakar, cink, olovo,…) 

Posebnu kategoriju metalnog otpada čine aluminijska ambalaža za pakiranje piva i gaziranih pića pa se zato organizira posebno sakupljanje ove vrste otpadnog materijala. U spremnike je moguće odlagati prazne metalne doze - konzerve alkoholnih i bezalkoholnih pića, prazne konzerve  prehrambenih  proizvoda,  metalne  kraće  cijevi,  alat,  čelične  trake,  metalne zatvarače i čepove od boca i staklenki. Doze i limenke od raznih vrsta sprejeva koji sadrže zapaljive, opasne i zabranjene tvari (lakovi za kosu, dezodoransi, boje u spreju i drugi slični spojevi) nije moguće odlagati u spremnike. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	35

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
Povratna ambalaža - (PET, aluminij) otkupljuje se na jednoj lokaciji (1) - prodajno mjesto 
u  Općini  Lastovo.  Ova prodavaonica  ima  potpisan  Ugovor  s Fondom za  zaštitu okoliša i 
energetsku učinkovitost o preuzimanju povratne ambalaže za koju se plaća naknada. 
Plastiku koja ne pripada povratnom sustavu zbrinjavanja  - ambalaža od alkoholnih pića, 
sokova,  mlijeka,  jestivog  ulja,  octa,  deterdženta,  omekšivača,  šampona,  kozmetičkih 
proizvoda,  PVC  folije,  plastične  vrećice  itd.  također  je  moguće  odvojeno  prikupljati  u 
spremnicima, odvojeno po vrstama i ovisno o ponudi mogućih sakupljača/obrađivača ovih 
vrsta otpada, no za njih nije propisana mogućnost plaćanja naknade njihovim donosiocima. 

Za glomazni otpad također treba omogućiti privremeno prikupljanje u  mini reciklažnim dvorištima tako da mještani mogu tijekom cijele godine i svih radnih dana, uključujući i subotu, besplatno odložiti ovu vrstu otpada. 

Animalni otpad - njegovo zbrinjavanje treba započeti u trenu samog uginuća životinje koje 
mora  biti  registrirano  i  evidentirano  u    nadležnim  veterinarskim  službama.  Skupljalište, 
sabirno mjesto za privremeno zbrinjavanje animalnog otpada ne organizira se na nivou svake 
jedinice lokalne samouprave već jedna općina u Županiji prihvaća otpad s cijelog županijskog 
područja  do  daljnje  otpreme  u  konačno  mjesto  zbrinjavanja (Sesvetski  Kraljevac, 
„Agroproteinku“). Vlasnik uginule životinje ne smije čekati više od 24 sata od prijave uginuća 
službi koja će vozilom doći po životinju. Odlaganje poluraspadnutih strvina po putovima, na 
odlagalištu  te  na  svim  drugim  mjestima,  treba  biti  najstrože  sankcionirano.  Edukacija  i 
prevencija  u  postupanju  s  ovom  vrstom  otpada trebaju  biti  prioritetne mjere koje treba 
provoditi općina. 

Otpadni mulj iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda  mora se riješiti sukladno 
projektu  gradnje  uređaja  za  pročišćavanje  koji  treba  predvidjeti  potpunu  aerobnu  ili 
anaerobnu  stabilizaciju  mulja  prije  nego  se  uputi  na  odlaganje.  Mulj  koji  se  namjerava 
koristiti za odlaganje na poljoprivredne površine, potrebno je obraditi sukladno Pravilniku koji 
obuhvaća ovu problematiku. Mulj u tekućem stanju bez predobrade nije dozvoljeno odlagati 
na odlagalište. 

Građevinski otpad 
Prikupljeni  građevinski otpad  moguće je iskoristiti  u  procesu  upravljanja  i  privremenih sanacijskih mjera odlagališta (dnevne pokrivke, izgradnja transportnih putova i sl.) čime se smanjuju   troškovi gospodarenja građevinskim otpadom i sanacije odlagališta. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	36

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Guma  - glavna skupina gumenih predmeta u širokoj primjeni su gume za vozila  (guma osobnih  automobila,  autobusa,  teretnih  automobila,  radnih  strojeva,  vozila  i  traktora, zrakoplova i drugih letjelica, te slični odgovarajući proizvod koje posjednik radi oštećenja, istrošenosti, isteka roka trajanja ili drugih uzroka ne može ili ne želi upotrebljavati te ga zbog toga odbacuje ili namjerava odbaciti. Odlaganje guma na odlagalištu predstavlja poseban problem jer zauzimaju velik prostor, idealna su staništa za glodavce, a Lastovo su opasnost. Kako su otpadne gume   sirovina koja se može reciklirati, preraditi u granule ili iskoristiti za dobivanje energije ne smiju se odbacivati na odlagališta. 

Glavne skupine drvenih predmeta koji čine otpad: 
   prerađeno drvo (dijelovi namještaja,…) 
   šumarski otpad (otpad od čišćenja zelenih površina, parkova,…) 

Manji dio se obrađuje i dijelom koristi kao energent (ostaci drveta i piljevina) u prerađivačkoj industriji, a veći dio (osobito šumarskog otpada) se ostavlja i trune u šumi te na taj način velike količine organskog otpada propadaju a moguće ih je preradom iskoristiti   kao malč na zelenim površinama ili u energetske svrhe i sl. 

KOMPOSTANA:  -  Objekt  za  obradu  biorazgradivog  otpada  -  kompostana  u  planskom razdoblju predviđena  je za  obradu  biorazgradivog  otpada  - zelenog  otpada  skupljenog  s javnih  površina  naselja,  vrtova  i  okućnica  domaćinstva.  U  cilju  racionalizacije  ulaganja  i troškova  rada  po  jedinici  objekta/opreme  na  području  Općine,  predviđena  je  sljedeća organizacija rada u postupanju sa zelenim otpadom: 

•   Objekt za obradu biorazgradivog otpada treba zadovoljiti važeće propise, 
•   Treba biti opremljen najnužnijom radnom opremom, 
•   Oprema kao što su: usitnjivač, okretač hrpa (specijalizirani ili kombinirani stroj prilagođen za 
	manipuliranje s hrpama), prosijač i si. bili bi u vlasništvu Općine ili koncesionara koji će po 
	unaprijed utvrđenom terminskom planu, ili po pozivu, obilaziti objekt kompostanae na području 
	Općine. 

Biorazgradivi  otpad (kompostiranje) 
Sastoji  se od  kuhinjskih  ostataka  iz  domaćinstava  te različitog  vrtnog otpada.  Sustav  za 
gospodarenje biorazgradivim otpadom vrlo je važan segment iz razloga što u komunalnom 

DVOKUT ECRO d.o.o.	37

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
otpadu on zauzima najveći udio. Sustav obrade biorazgradivog otpada smanjuje količine koje je  potrebno  odložiti  na  odlagalište.  Proces  prerade  biorazgradivog  otpada  vrši  se kompostiranjem. Dodatna korist takvog sustava jesu velike količine biognojiva. 

Proces postupanja sa biorazgradivim otpadom: 

Općina  Lastovo  bi  u  svojih 	7  naselja  trebala  osigurati  minimalne  uvjete  odvojenog 
prikupljanja otpada te unaprjeđivati edukacijske metode kojima bi stanovništvo potaknulo na realizaciju  takvih  mjera.  Temeljni  princip  koji  pri  tome treba  poštivati  je ponašanje koje zadovoljava strog hijerarhijski slijed zbrinjavanja otpada kojeg definiraju europske direktive, Zakon o otpadu, republički i županijski Planovi gospodarenja otpadom: 
   izbjegavanje nastanka otpada    ponovna uporaba 
   razne vrste oporabe otpada 
   konačno odlaganje u minimumu. 
Navedena rješenja   se koriste i iscrpljuju tim redom kako bi se u konačnici svaki put smanjila količina otpada namijenjena isključivo za odlaganje. 

PRETOVARNA  STANICA (PS) 
Pretovarna  Stanica  je  građevina  za  privremeno  skladištenje,  pripremu  i  pretovar  otpada 
namijenjenog transportu prema ŽCGO-u. S obzirom na koncept gospodarenja otpadom u RH, 
tok otpada uključuje i njegov prolazak kroz PS. PS je postrojenje u kojem se komunalni 
otpad, sakupljen u sakupljačkoj mreži, istovaruje iz vozila za sakupljanje otpada, pregledava 
uz  eventualno  izdvajanje  glomaznog  otpada,  kratko  zadržava,  utovaruje  u  veća  vozila  i 
transportira na daljnju obradu u ŽCGO. U PS-ima koje se nalaze na otocima, moguće je 
prethodno  sortiranje  i  prešanje  otpada  sa  ciljem  smanjivanja  volumena  radi  lakšeg 
transporta  do  ŽCGO-a  na  kopnu.  Transport  otpada  vozilom  većeg  kapaciteta  znatno 

DVOKUT ECRO d.o.o.	38

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
smanjuje troškove transporta JLS-a na veću udaljenost. U pojedinim slučajevima, osobito u 
gradovima i većim naseljima ili otocima, na lokaciji PS-a mogu biti smješteni i posebni objekti 
s pripadajućom opremom za prethodnu obradu otpada te privremena skladišta za prihvat 
posebnih  vrsta  otpada  sakupljenih  u  MRD-ima.  Isto  tako,  na  lokaciji  PS-a  moguće  je 
postavljanje postrojenja za obradu građevinskog otpada prije ponovne upotrebe ili odlaganja 
neiskoristivog dijela otpada. Takvo postrojenje mora imati odgovarajuću dozvolu. PS-i imaju 
značajnu ulogu u ukupnom sustavu gospodarenja otpadom jer služe kao poveznica među 
sakupljačkom mrežom JLS-a i ŽCGO-a. Otpad koji se može prihvatiti u PS-ima je komunalni 
otpad proizveden u kućanstvima i industrijama koje proizvode otpad sličan komunalnom, 
zeleni  otpad,  opasni  kućni  otpad (sredstva  za  čišćenje,  pesticidi,  herbicidi,  ulja,  antifriz, 
boje.), te odvojeno sakupljeni otpad koji se može reciklirati  (građevinski otpad, ambalažni otpad i sl.). 
JLS će provoditi programe u kojima su tokovi različitog otpada odvojeni, stoga se i u PS-ima za prihvaćanje takvog otpada mora omogućiti njegovo odvojeno dostavljanje, privremeno skladištenje i transport. 

Pretovarna Stanica se sastoji od: 

	prilaznog puta koji je poveznica s javnim pristupom (javnom cestom);
	cestovne infrastrukture unutar PS-a, uzimajući u obzir dimenzije
transportnih vozila prigodom projektiranja i gradnje;
	kontrolne točke na ulazima u područje PS-a na prilaznom putu (portirnica),
gdje se otpad važe i naplaćuje;
	zatvorene zgrade u kojoj se prihvaća otpad;
	parkirališta;
	područja za prihvat otpada koji se može reciklirati, a odlažu ga građani
(MRD);
	tampon - zone - otvoreni prostor koji je hortikulturalno uređen i ograda oko
prostora PS-a;
	prihvatne zone - koja služi za pregled otpada koji pristiže i zadržavanje
neprihvatljivog otpada koji se uklanja (ili ne prihvaća u PS-u);
	plohe za prikupljanje građevinskog otpada i otpada od rušenja;
	predviđa se i mogućnost mobilnog ili stacionarnog postrojenja i prostora
za prihvat i obradu građevinskog otpada (za stacionarno postrojenje
potrebna je odgovarajuća dozvola nadležnog tijela);
	uređaja za smanjivanje volumena otpada (press kontejner, balirka).

DVOKUT ECRO d.o.o.	39

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

PS mora imati dozvolu za obavljanje djelatnosti gospodarenja neopasnim otpadom ureda državne uprave u županiji i dozvolu za obavljanje djelatnosti gospodarenja opasnim otpadom MZOPUG-a. 
Na području PS-a glavnina aktivnosti odvija se unutar zgrade u kojoj se odvija utovar i istovar otpada. Transportna vozila istovaruju otpad na plohu, u kontejner za transport ili direktno u drugo transportno vozilo ili se otpad privremeno odlaže (balirka, press kontejner) i čuva  ograničeno  vrijeme  (npr.  na  otocima).  Direktni  utovar  drugoga  transportnog  vozila pojednostavnjuje postupak prijenosa otpada, ali ograničava mogućnost da se otpad pregleda ili sortira. Kada se otpad ne utovaruje direktno, istovaruje se privremeno, na pod, a zatim se utovaruje u drugo transportno vozilo. 

3.1.2. Odlaganje komunalnog otpada 
Komunalni otpada prikupljen na prostoru općine Lastovo odlaže se na odlagalištu „Sozanj“. 
Odlagalište „Sozanj“  određeno  je  u  skupini  tzv.  službenih  odlagališta,  koja,  sukladno 
Prostornom planu Dubrovačko-nertvanske županije pripada odlagalištima koje se koriste ali 
koje treba pod hitno sanirati i zatvoriti. Nova kaseta na odlagalištu Sozanj izgraditi će se u 
kategoriji  odlagalište  neopasnog otpada  prema  Pravilniku o načinima i uvjetima 
odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada Za odlagališta otpada (Narodne 
Novine 117/07) 
Odlagalište  treba  ograditi,  dovesti  odgovarajuću  komunalnu  infrastrukturu  (struja,  voda), postaviti mosnu vagu, portirsku kućicu, izvesti sabirne jame za procjednu i oborinsku vodu, te izvesti pripremu za pasivno otplinjavanje otpada. 

Odvajanje svih iskoristivih sastavnih dijelova otpada prije odlaganja svakako je mjera koju 
treba  provoditi  što  je  kvalitetnije  moguće  putem  zelenih  otoka  s  odabranim  vrstama 
spremnika. Do uspostave ŽCGO otpad se planira odlagati na postojeće odlagalište „Sozanj“. 

Na  odlagalište 	„Sozanj“  treba  odlagati  samo  ostatni,  neiskoristivi  dio 
komunalnog otpada iz kojeg su prethodno izdvojene sve vrste posebnog 
otpada	-   korisnog   materijala,   potencijalne   sirovine   za   daljnju
obradu/oporabu/reciklažu.

DVOKUT ECRO d.o.o.	40

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Odlaganje  miješanog  otpada  na  odlagalište  trebalo  bi  se  postupno  smanjivati  na 
način da količina izdvojenog otpada raste počevši od 2010. godine, s tendencijom da 
se  količina  odloženog  otpada  smanjuje  tijekom  svake  godine.  Time  bi  se  do 
uspostave centralnog sustava gospodarenja otpadom na regionalnoj razini, u Općini 
Lastovo (kao i ostalim jedinicama lokalne samouprave) u potpunosti uhodao sistem 
selekcije i odvojenog prikupljanja, a odlagalište saniralo i zatvorilo. 

Otpad čija se vrijedna svojstva mogu iskoristiti mora se odvojeno skupljati i skladištiti da bi se omogućilo gospodarenje tim otpadom u skladu s 
odredbama Zakona o otpadu. 

Prilikom skupljanja komunalnog otpada mora se iz njega izdvojiti opasan otpad i njime gospodariti u skladu sa Zakonom. 

Planom se predlaže da se obračun prikupljanja, razvrstavanja i odlaganja komunalnog 
otpada po domaćinstavu vrši po kriteriju zapremine (m3), odnosno količine (kg) i 
svojstava  otpada,  kao  stimulativni  model  obračuna (za  razliku  od  kriterija  broja 
članova kućanstava, površine i dr. koji se kao kriteriji smiju primjenjivati sukladno Izmjenama  i  dopunama  Zakona  o  otpadu)  da  bi  se  količina  otpada  koji  je namijenjena konačnom odlaganju poticala na smanjivanje. 

3.2. Mjere sanacije i zatvaranja odlagališta komunalnog otpada „Sozanj“ 

Postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja 
otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada ("Narodne novine"broj 117/07). 
Pravna osoba koja upravlja odlagalištem i odgovorna je za rad odlagališta, dužna je u roku 
od godine dana od stupanja na snagu Pravilnika  (istječe u studenom  2008.) izraditi plan 

DVOKUT ECRO d.o.o.	41

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 
sanacije i/ili zatvaranja odlagališta prema uvjetima iz Pravilnika te ga dostaviti nadležnom tijelu na suglasnost. 
Temeljem odobrenih planova sanacije i zatvaranja i uvjeta iz Pravilnika, postojeće odlagališta 
mora biti sanirano zatvoreno najkasnije do  31. prosinca  2011. godine (do kad se 
očekuje početak rada, uspostave centralnog sustava gospodarenja otpadom). Stroge uvjete Pravilnika moći će dugoročno zadovoljiti samo odlagališta i sustavi u koje je uloženo mnogo sredstava  radi  ostvarenja  svih  mjera  prevencije  onečišćenja  okoliša  odlagališta  ostatnim otpadom, konačne sanacije, zatvaranja i monitoringa okoliša nakon provedenih sanacijskih mjera i zatvaranja. 
Mala općinska odlagališta čijim uslugama se koristi samo jedna ili mali broj općina ne mogu 
biti rentabilna (ni okolišno ni ekonomski) te njihovo održavanje i dugoročni rad ne bi trebali 
biti  podupirani  financijskim  poticajima  ni  s  županijske  ni  s  državne  razine (Fond  zaštite 
okoliša i energetske učinkovitosti). Mjere sanacije i zatvaranja takvih odlagališta, (poput odlagališta „Sozanj“)  usporedo  s  mjerama  odvojenog  prikupljanja  otpada,  trebaju  biti stimulirane.  Procjena  ulaganja  za  sanaciju  i  zatvaranje  službenog  odlagališta „Sozanj“ iznosi: 5.452.931,20 kn (PGO Dubrovačko-neretvanske županije) 

Krajnji cilj: - dugoročno realizirati najviše jedno odlagalište (i to samo ostatnog, neiskoristivog otpada iz kojeg su izdvojene sve korisne komponente) na području Županije. Općinsko vijeće Općine Lastovo mora nadzirati provođenje sanacijskih mjera odlagališta „Sozanj“, i izgradnje nove kasete na lokaciji Sozanj 

Sanacija i zatvaranje  odlagališta  „Sozanj“ nakon što se prestalo na njemu odlagati otpad mora biti u skladu s Planom sanacije odlagališta. Nakon izrade projektne dokumentacije, Općinsko  Vijeće  Općine  Lastovo  odabrati  će  Izvođača  radova  i  izvesti  radove  na  sanaciji odlagališta „Poljanice“. 
Sanacija  mora  biti  dovršena  do  kraja  2011.  godine  a  zatvaranje  do  otvaranja ŽCGO 

DVOKUT ECRO d.o.o.	42

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Na  saniranom  i  zatvorenom  dijelu  odlagalištu	„Sozanj“  treba  spriječiti  dovoženje  novog
otpada:
-	mjerama odvojenog sakupljanja otpada na prostoru Općine
-	izgradnjom  mini  reciklažnog  dvorišta,  potrebno  je  osigurati  i  prostor  za  trajnu
mogućnost preuzimanja glomaznog otpada koji sadrži metalne dijelove i sl. te druge korisne sirovinske materijale koji ne smiju dospjeti na prostor saniranog i zatvorenog dijela odlagališta 
-	strožim nadzorom nad saniranim i zatvorenim dijelom odlagališta „Sozanj“, 
    postavljanje natpisne ploče s natpisom: 
ZABRANJENO ODLAGANJE OTPADA, 
    kontrolom komunalnog redara. 

Osigurati izdvojeno prikupljanje zelenog otpada s javnih površine te njegovo kompostiranje 
kao i izdvojeno skupljanje biootpada iz domaćinstava i turističke privrede u posebnim 
posudama koje se također moraju uvesti kao druga posuda te njegovo kompostiranje 

Plan  gospodarenja  otpadom  Općine  Lastovo  potrebno  je  primjenjivati  uključujući  mjere gospodarenja   otpadom   predložene   županijskim   Planom   gospodarenja   otpadom Dubrovačko-nertvanske  županije.  Županijski  Plan  gospodarenja  otpadom  detaljnije obrađuje   problematiku   regionalnog   sustava   gospodarenja   otpadom   i   funkcioniranja Županijskog centra za gospodarenje otpadom, te mjere odvojenog prikupljanja i smanjenja nastajanja otpada. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	43

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

3.3.  Redoslijed  aktivnosti  sanacije  neuređenih	(divljih)  odlagališta  i
otpadom onečišćenog okoliša

Prioritet u izvođenju sanacije i zatvaranja treba dati upravo sanacijii zatvaranju službenog općinskog odlagališta  Sozanj,  koje zbog  uvjeta zaštite okoliša  i prostornog  planiranja  ne smije više postojati na toj lokaciji, te krajobraznom uređenju lokacije, 
Preporuka  za  sva  neuređena  (divlja)  odlagališta  je  sanacija  „ex  situ“  koje  znači  iskop  i 
premještanje otpada na neku drugu lokaciju (legalno odlagalište „Sozanj“) 
Divlja odlagališta su međusobno sličnih karakteristika:  - sve su više-manje smještene uz 
poljske  putove  blizu  područja  obraslog  šumom  i  šikarom  i  uz  obradive  površine.  Divlja 
odlagališta  nisu  velikih  kapaciteta (točna  procjena  je  otežana  zbog  obraslosti  lokacija 
vegetacijom, te dubine tj. visine sloja odloženog otpada, jer početak odlaganja seže do pet i više godina unatrag). Povremeno se ta divlja odlagališta saniraju, no ponovno se aktiviraju s novim količinama otpada, a što je vrlo značajno, sve su više ili manje smještene na okolišno podjednako  osjetljivom  području.  Zbog  toga  prioritet  pri  sanaciji  treba  dati  onim  divljim odlagalištima koja su smještena u blizini naselja i oranica koje se aktivno koriste a koje bi mogle ugroziti zdravstvenu ispravnost vode, okolnog tla i zraka. Vizualna izloženost divljih odlagališta je slijedeći kriterij koji treba uzeti u obzir pri odabiru redoslijeda sanacije. Ukoliko ima mogućnosti, idealna varijanta je istovremena sanacija svih nastalih divljih odlagališta sa području Općine i odlagališta „Sozanj“. 

3.4. Izvori i visina potrebnih sredstava za provođenje sanacije 

Troškovi  odlaganja  otpada,  sukladno  Pravilniku,  a  prema  načelu 	„onečišćivač  plaća“ 
uključuju troškove projektiranja, izgradnje odlagališta, operativne troškove rada odlagališta i 
procijenjene troškove zatvaranja odlagališta, održavanja i nadzora tijekom 30 godina nakon zatvaranja. Tako je u cijenu odlaganja na indirektan način uključena i cijena sanacije odlagališta. 

Sva  odlagališta  na  području  Općine  Lastovo,  uključujući  ona  službena  i  neslužbena prvenstveno se moraju financirati iz općinskog proračuna. Ostali mogući izvori su: županijski proračun, Fond zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, sredstva ugovornog koncesionara, donacije, kreditiranja i sl. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	44

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

Sukladno  članku 	21.  Pravilnika  o  načinima  i  uvjetima  odlaganja  otpada, 
kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada do kraja 2008. godine treba izraditi Plan sanacije i/ili zatvaranja odlagališta prema uvjetima iz Pravilnika te ga dostaviti županijskom upravnom odjelu za zaštitu okoliša na suglasnost. 

Temeljem odobrenih planova sanacije/zatvaranja i uvjeta iz Pravilnika, postojeća 
odlagališta moraju biti sanirana i/ili zatvorena najkasnije do 31. prosinca 2011. 
godine. 

Sanacija divljih odlagališta na području Općine, zbirno gledajući, ne treba prelaziti više od 
1.250.000,00 kn (PGO Dubrovačko-neretvanske županije) jer se radi o manjim količinama otpada za koje nije potrebna izrada   opsežne dokumentacije, već je moguće izraditi jednu podlogu rješenja sanacije svih evidentiranih nelegalnih odlagališta. Troškovi sanacije u 90%-
om iznosu pripadaju troškovima terenskih radova strojevima za „ex situ“ sanaciju (sanacija „in situ“ - „na licu mjesta“ - manje poželjna varijanta sanacije). 

Sanaciju trebaju pratiti kontinuirane edukacijske mjere na razini mjesnih odbora i općine gdje 
treba  organizirati  svojevrsne „tribine“  na  kojima  o  problemu  nelegalnog  odlaganja  treba 
aktivno  raspravljati  te,  po  mogućnosti,  identificirati  počinitelje  primjenjujući  načelo 
„onečišćivač plaća“. Pri tome je potrebno vršiti kontinuirane edukacijske mjere od strane 
nadležne  općinske  službe.  Određene  manje  zadatke  tipa  nadgledanja  terena  i  bilježenja 
promjena te mogućeg sastava i porijekla otpada trebalo bi podijeliti pojedincima koji bi na 
kraju mjeseca ili kvartalno izvještavali svoje mjesne odbore   o svojim očevidima. Ovakvim 
aktivnim uključivanjem stanovništva, namjera je poticati vlastiti angažman ljudi u rješavanju 
problema  koje  doživljavaju  stranim  i  nametnutim  ukoliko  nemaju  pravo  odlučivanja  i 
kreiranja  lokalne  razvojne  strategije.  Izmjenom  što  većeg  broja  mještana  sa  ovakvim 
„nadzornim“ ulogama stvara se svojevrsni lokalni korektiv gdje se susjedi međusobno potiču 
na prihvatljivo ponašanje obzirom na postupanje s otpadom, bez strogih mjera novčanog 
kažnjavanja i drugih sankcija. Pri tome je svakako dobro došla pomoć općinskih službi. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	45

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

3.5. Edukacija 
Stanovništvo Općine potrebno je kontinuirano educirati. Neke od metoda koje je moguće primijeniti  su:  radionice,  predavanja,  prezentacije,  plakati,  brošure,  letci,  oglasne  ploče, lokalni mediji - lokalne novine, radio, školske udruge, priredbe s edukacijskim sadržajem i sl. Potrebno je provoditi edukaciju o: 

	mjerama odvojenog prikupljanja i selekcije otpada
	mjerama sprečavanja odlaganja otpada na nezaštićeno tlo
	opasnostima ugrožavanja zdravlja pri neadekvatnom postupanju s otpadom
	ekonomskim  i okolišnim prednostima recikliranja otpada
	mjerama,  akcijama  i  poticajima  koje  treba  na  općinskoj  razini  poduzeti  da  bi  se
spriječilo nelegalno odlaganje otpada
	mjere pristupa i zadržavanja na   odlagalištu
	važnost korištenja reciklažnog dvorišta, odnosno zelenih otoka
	način odlaganja otpada u reciklažnim dvorištima i otocima
	pravilnom korištenju energije i mjerama moguće uštede u domaćinstvima
	opasnostima odlaganja otpada opasnih svojstava u okolišu (stare baterije, ambalaža
pesticida,  ispiranje  opreme  od  pesticida  na  nezaštićenim  površinama,  otpadne
kemikalije i sl.)
	potrebi  većeg  uključivanja  komunalnog  redarstva,  inspekcije  zaštite  okoliša  i
sanitarne inspekcije u rješavanje problema u okolišu po pozivu mještana
	potrebi korištenja općine i komunalnog poduzeća, koncesionara kao info-servisa za
	sve upite o gospodarenju otpadom.

Potrebno je osigurati trajnu komunikaciju   komunalnog redara sa sanitarnom inspekcijom 
i inspekcijom zaštite okoliša kako bi se spriječilo onečišćenje okoliša kemikalijama,neopasnim i  opasnim  otpadom.  Sve registrirane privredne  subjekte na  području  općine potrebno  je nadzirati  u  smislu  ispunjenja  svojih  obveza  glede  postupanja  s  otpadom  i  prijave onečišćujućih tvari u županijski registar onečišćivanja okoliša. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	46

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

4. ZAKLJUČAK 
Općina  Lastovo  može  provođenjem  mjera  navedenih  u  ovom  Planu  kao  i  Planu 
gospodarenja otpadom Dubrovačko-nertvanske županije preuzeti mjesto vodeće jedinice 
lokalne samouprave obzirom na provođenje ekološki prihvatljivih rješenja. Županija ima 
interesa  provesti  svojevrsno  ocjenjivanje  razine  ekološke  osviještenosti  i  učinkovitosti 
pojedine  jedinice  lokalne  samouprave   krajem  svake  godine.  Ocjenjivanje  se  može 
temeljiti na visini značaju i obimu provedenih projekata zaštite okoliša realiziranih na 
razini općine (broj i uspješnost provedenih edukacijskih tribina u mjesnim odborima, broj 
i učinkovitost provedenih akcija čišćenja terena i ukazivanja na onečišćivače koji ne prate 
zakonsku  regulativu,  visini  uloženih  sredstava  u  provođenje mjera  zaštite okoliša,  od 
kojih  mjere  postupanja  s  otpadom  odnosno  gospodarenja  iskoristivim  materijalima 
predstavljaju  značajan  udio,  aktivnost  školskih  i  predškolskih  ustanova  u  području 
ekologije,  učinkovitosti  provođenja  mjera  odvajanja  otpada,  uspostave  reciklažnih 
dvorišta, smanjenju broja divljih deponija i smanjenju pojave nelegalnog postupanja na 
odlagalištima i sl.). 

Općina  mora  biti  nositelj  i  pokretač  svih   mjera  predloženih   Planom, Županijskim  planom  gospodarenja  otpadom  i  Programom  zaštite  okoliša Dubrovačko-nertvanske  županije  te  je  odgovorna  za  učinkovitost  provedbe Plana  gospodarenja  otpadom  Općine  Lastovo.  Općinski  Načelnik  je  dužan, sukladno Zakonu o otpadu, svake godine izraditi Izvješće o provedbi Plana gospodarenja  otpadom  te  ga  do  30.  travnja  tekuće  godine  za  prethodnu godinu, podnijeti općinskom vijeću na usvajanje. Poglavito mora sadržavati izvješće   o   provedbi  obveza   i   učinkovitosti   poduzetih   mjera.   Nadležni županijski ured nadzire provedbu Plana i usvojena općinska izvješća dostavlja nadležnom Ministarstvu i Agenciji   za zaštitu okoliša. 

Ovaj Plan i Izvješća o izvršenju Plana objavljuju se u „službenom glasniku Dubrovačkonertvanske županije“. 

DVOKUT ECRO d.o.o.	47

Plan gospodarenja otpadom Općine Lastovo za razdoblje 2010. - 2015. godine 

5. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE 

Plan je izrađen u 6 (šest) istovjetnih primjeraka. 

Plan se čuva u Jedinstvenom upravnom odjelu Općine Lastovo. 

Ovaj Plan stupa na snagu osmog dana od dana objave u «Službenom glasniku Dubrovačkonertvanske županije». 

OPĆINSKO VIJEĆE 
OPĆINE LASTOVO 

Klasa: 
Urbroj: 
Lastovo, 15. ožujka 2010. godine 

PREDSJEDNIK 

DVOKUT ECRO d.o.o.	48